Assiniboinet | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Väkiluku | Yli 10 000¹[1] | ||||||||||||
Merkittävät asuinalueet
|
|||||||||||||
Kielet | englanti, nakota | ||||||||||||
Uskonnot | kristinusko, perinteiset uskot, aurinkotanssi | ||||||||||||
Sukulaiskansat | Lakotat, dakotat | ||||||||||||
Huomautukset
¹Tieto on 1980-luvulta, ja mukaan on laskettu assiniboineista eronneet Stoney-intiaanit.
|
Assiniboinet olivat siouxien kielikunnan nakotan murretta puhuva intiaanikansa. He asuivat 1600-luvulla Ontarion ja Minnesotan rajalla sijaitsevan Rainy Laken metsäalueilla, mutta siirtyivät saman vuosisadan keskivaiheilla lännemmäksi. Ensin Manitobaan Lake of the Woodsin alueille ja myöhemmin Saskatchewaniin. Assiniboinien on väitetty vielä 1600-luvun alussa olleen osa suurta yanktonai-siouxien kansaa, mutta heidän oma suullinen perimätietonsa ei tue tätä väitettä, vaan kertoo kansan historian alkaneen jo paljon aiemmin.[2].
Assiniboinet loivat jo 1600-luvun lopulla hyvät kauppasuhteet brittiläiseen Hudson Bay Companyyn ja toimivat näiden myyntituotteiden välittäjinä algonkin-kielisten cree-intiaanien kanssa. Molemmat kansat kävivät kahden vuosisadan ajan lähes jatkuvaa sotaa pohjoisten tasankojen muita heimoja vastaan. Muun muassa siouxit, mustajalat, gros ventret, ja crowt on mainittu assiniboinien vihollisiksi.[3]
Yhdysvallat rajoitti assiniboinien liikkumaoikeutta 1850-luvusta eteenpäin ja asetti heidät reservaattiin Montanassa 1884.[4]