![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 9 juliol 1893 ![]() Lancaster (Nova York) (en) ![]() ![]() |
Mort | 30 gener 1961 ![]() Lisboa (Portugal) ![]() |
Causa de mort | insuficiència cardíaca ![]() |
Formació | Universitat de Syracuse Institut de Tecnologia d'Illinois ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Periodisme i periodisme radiofònic ![]() |
Ocupació | periodista, escriptora ![]() |
Activitat | - 1961 ![]() |
Membre de | |
Família | |
Cònjuge | Maxim Kopf (1945–1958) Sinclair Lewis (1928–1942) Joseph Bard (1923–1927) ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() |
Dorothy Thopmson (Lancaster (Nova York), 9 de juliol de 1893-Lisboa, 30 de gener de 1961) va ser una periodista i feminista nord-americana.[1]
Filla d'un ministre metodista, va estudiar al Lewis Institute de Chicago i a la Universitat de Siracusa, on es va graduar i on va prendre part en el moviment sufragista.[1][2]
Es va traslladar a Europa, on va promoure el periodisme femení orientat al servei de la dona. Com a periodista, es va fer famosa per haver aconseguit una entrevista amb l'emperadriu Zita d'Àustria després de l'intent fallit de l'emperador Carlos de recuperar el tron el 1925.[1][2]
El 1925 va ser nomenada corresponsal a Berlín pel New York Evening Post i el Philadelphia Ledger, i a la fi de 1931 va aconseguir entrevistar Adolf Hitler. Però a conseqüència de les seves crítiques al règim nazi va ser expulsada d'Alemanya en l'estiu de 1934, la primera periodista estrangera expulsada del país.[1][3]
El 1936 va començar a publicar una columna en el New York Herald Tribune, On the Record, que va aconseguir una enorme popularitat, i publicà en altres 170 mitjans de comunicació entre 1941 i 1958. També va realitzar emissions radiofòniques i la seva columna mensual en Ladies’ Home Journal es va publicar des de 1937 fins a la seva defunció.[2][3]
Va casar-se amb l'escriptor Sinclair Lewis a Londres el 1928, i se'n divorcià el 1942. Abans havia estat casada amb el també escriptor Josef Bard (de 1922 a 1927) i posteriorment ho va estar amb l'artista Maxim Kopf, des de 1943 fins a la defunció d'ella.[1][2][3]
Va presidir el PEN Club de 1936 a 1940. Feminista i partidària de la incorporació de les dones al periodisme, recolzava les activitats que situaven la dona com a subjecte de l'activitat informativa.[1]