Kiseljak | |
---|---|
Panoramski pogled na Kiseljak, Crkva sv. Ilije proroka i izvor mineralne vode | |
Država | ![]() |
Entitet | Federacija BiH |
Županija | ![]() |
Vlast | |
• Načelnik | Mladen Mišurić-Ramljak (HDZ BiH) |
Površina | |
Općina | 165 km² |
Visina | 475 m |
Stanovništvo (2013.) | |
Općina | 20 722 |
Naseljeno mjesto | 3554 |
Poštanski broj | 71250 |
Pozivni broj | (+387) 030 |
Dan općine | 20. srpnja |
Zaštitnik | Sveti Ilija |
Stranica | https://www.opcina-kiseljak.org |
![]() | |
![]() Položaj općine Kiseljak u Bosni i Hercegovini |
Kiseljak je općina i naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u Županiji Središnjoj Bosni.
Udaljen je oko 36 km sjeverozapadno od Sarajeva[1] i oko 55 km jugoistočno od Travnika. Poznat je po izvoru mineralne vode Sarajevskom kiseljaku,[1] kiseljačkim pogačicama i banjskom lječilištu. Prema popisu iz 2023. u Kiseljaku živi 3554 stanovnika, dok područje općine okuplja 20 772 žitelja. Većinu stanovništva čine Hrvati.
Kiseljak se prvi put spominje u 16. stoljeću. U Podastinju blizu Kiseljaka pronađeni su stećci iz srednjega vijeka i rimskoga doba.[1] Godine 1878., nakon što je Bosnu i Hercegovinu zauzela Austro-Ugarska, Kiseljak se počinje razvijati kao banjsko-lječilišno mjesto. Za vrijeme rata u BiH i bošnjačko-hrvatskog sukoba, Kiseljak postaje sjedište brigade »Josip ban Jelačić« i Hrvatskog vijeća obrane (HVO).
O Kiseljaku je Jozo Penava skladao pjesmu koja je postala svojevrsna »himna« općine.