Tätä artikkelia tai sen osaa on pyydetty päivitettäväksi, koska sen sisältö on osin vanhentunut. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelia. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Lähde on 1960-luvulla julkaistu tietosanakirja, kehitystä on tapahtunut. |
Marssi on sotilasosaston siirtyminen paikasta toiseen (”kävelyn sotilaallinen muoto”), joko jalan tai osaston ajoneuvoilla. Jalkamarssin ohella liikuntavälineen mukaan käytetään termejä polkupyörämarssi, hiihtomarssi tai ajoneuvoin tapahtuva moottorimarssi. Marssit jaotellaan sota- ja matkamarsseihin.[1]
Sotamarssi suoritetaan varmistettuna ja joukot asetetaan taisteluvalmiuden edellyttämään järjestykseen. Suojaustoimenpiteenä marssivan joukon edessä kulkee etujoukko, jonka edessä on kärkikomppania ja sen etupuolella joukkueen vahvuinen kärki. Marssirivistön sivustat varmistetaan partioilla. Jalkamarssin nopeus on 3–5 km/h, pyörämarssin 10–12 km/h ja moottorimarssin 30–40 km/h. Vastaavasti siirryttävät etäisyydet ovat enintään 25–30 km, 100–150 ja 300 km. Armeijassa jalkamarssilla on mukana jokin kantamus, esimerkiksi Suomen armeijassa kevyt kenttävarustus tai täyspakkaus. Pikamarssilla lisätään nopeutta vähentämällä kantamuksia ja taukoja. Sulkeisjärjestyksessä taas kuljetaan tahtimarssia, tai, käskettäessä, tahditta.[1] Suomessa armeijan marssitahti on poikkeuksellisen vauhdikasta muuhun Eurooppaan verrattuna. Suomessa marssitahti on noin 116-120 askelta minuutissa, kun Keski-Euroopassa tyypillinen tahti on noin 100. Suomen nopea marssitahti periytyy Preussista. [2] Etenkin paraateissa marssia ohjataan musiikilla, muun muassa rummunlyönneillä tai muulla rytmisellä musiikilla, marsseilla. Suomessa tunnettuja marsseja ovat esimerkiksi Nuijamiesten marssi, Porilaisten marssi ja Jääkärimarssi.[1]
Matkamarssi voi tarkoittaa myös muiden kuin sotilaiden yhtenäistä liikkumista paikasta toiseen, esimerkiksi mielenosoitus-, traktorimarssin, vappu- ja rauhanmarssien tapauksissa.