Morgan le Fay per Anthony Frederick Sandys, 1864, Galeria d'Art de Birmingham ![]() | |
Tipus | fada personatge llegendari ![]() |
---|---|
Context | |
Present a l'obra | matèria de Bretanya ![]() |
Univers | univers artúric ![]() |
Dades | |
Gènere | femení ![]() |
Família | |
Parella | Accolon (en) ![]() ![]() |
Cònjuge | Uriens (en) ![]() ![]() |
Mare | Igraine ![]() |
Pare | Gorlois ![]() |
Fills | Ivany ![]() |
Germans | Élaine, Morgause i rei Artús ![]() |
Altres | |
Equivalent | Morgan Le Fay (en) ![]() ![]() |
La fada Morgana o Morgan le Fay és un personatge de la mitologia celta. És una de les fetilleres més famoses i poderoses de la literatura occidental; per a molts és la personificació del mal, de l'odi i de la venjança, i també de l'atractiu ardent, el desig, la temptació i, per sobre de tot, la passió. Dona capaç de convertir-se en qualsevol animal, persuadir els mortals mitjançant la telepatia, veure el futur i fins i tot alterar-lo, va ser la perdició de molts poderosos, com el mític rei Artús, Uterpendragó i fins i tot Merlí, el més poderós dels mags del seu temps.[1]
Morgana és, en el cicle artúric, un personatge femení que de vegades ha estat presentat per autors cristians com a antagonista del rei Artús i enemiga de Ginebra. En la Vita Merlini del segle xii, es diu que Morgana ("Morgen") és la més gran de nou germanes que governen Avalon. Geoffrey de Monmouth descriu Morgana com la guaridora més coneguda i prestigiosa. Més endavant i basant-se en la versió de Monmouth, l'escriptor Chrétien de Troyes va fer de Morgana la vigilant de Merlí a Avalon.[1]