Ovaj članak ili neki od njegovih odlomaka nije dovoljno potkrijepljen izvorima (literatura, veb-sajtovi ili drugi izvori). |
Kongo ili Zair je velika rijeka ekvatorijalne Afrike, duga je približno 4700 km. Po dužini je peta u svijetu i druga u Africi, nakon Nila. Površina sliva joj je 3.800.000 km2 i po obilju vode jedna je od najvećih rijeka na svijetu. Tvore je dva izvorišna toka: Luapula i Lualaba. Pod nazivom Zair poznata je nizvodno od Stanleyjevih slapova. U Republici Kongo naziva se Kongo, a u Angoli Rio Zaire. Ima velik broj pritoka (Lindi, Lomami, Mangala, Ubangi, Sangha, Kwa i dr.). Velikim, 11 km širokim estuarijem utječe u Atlantski okean. Plovna je od ušća do Matadija (134 km), od Malebo Poola (Stanley Pool) do Stanleyjevih slapova (1690 km) te uzvodno do slapova u dužini 942 km (Lualaba). Veliki hidroenergetski potencijal Konga samo je lokalno iskorišten.
Teče pretežno kroz Demokratsku Republiku Kongo, Kongo, Srednjoafričku Republiku, te dijelom kroz Zambiju, Angolu, Kamerun i Tanzaniju. Rijeka je široka od 0,8 do 16 km, zavisno od lokacije i dijela godine.
Kongo nastaje u južnom dijelu Demokratske Republike Kongo, gdje se sastaju rijeke Lualaba i Luvua. Zatim teče prema sjeveru, do Stanleyevih slapova, u blizini grada Kisangani, i vrlo blizu ekvatora počinje skretati obrnuto od kazaljke na satu. Prvo teče prema sjeverozapadu, zatim prema zapadu, pa prema jugu. Ulijeva se u Atlantski okean formirajući veliki riječni bazen koji prekriva više od 4 miliona km2. Zbog svog položaja u najvećem afričkom kišnom pojasu, Kongo nosi više vode od bilo koje druge rijeke na zemlji, osim Amazona u Južnoj Americi. Na ušću u Atlantski okean protok Konga je 34.000 m3 u sekundi.
Unutar toka rijeke Kongo nalazi se 4.000 riječnih otoka od kojih je više od 15 dužih od 16 km. Upravo zbog ovih otoka neki dijelovi toka nisu plovni. Skoro 400 kilometara Konga nije plovno, ali ne samo zbog ovih otoka nego i zbog mnogih slapova.