Epònim | Augusta Vindelicorum ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Localització | |||||
| |||||
Estat | Alemanya | ||||
Estat federat | Baviera | ||||
Regierungsbezirk | Suàbia ![]() | ||||
Capital de | |||||
Conté la subdivisió | Augsburg-Bergheim (en) ![]() Augsburg-Bärenkeller (en) ![]() Augsburg-Firnhaberau (en) ![]() Augsburg-Hammerschmiede (en) ![]() Augsburg-Haunstetten (en) ![]() Augsburg-Hochfeld (en) ![]() Augsburg-Hochzoll (en) ![]() Augsburg-Innenstadt (en) ![]() Augsburg-Inningen (en) ![]() Augsburg-Universitätsviertel (en) ![]() Göggingen Lechhausen (en) ![]() Oberhausen (en) ![]() Pfersee (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 301.033 (2022) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 146,87 km² ![]() | ||||
Banyat per | Lech, Wertach i Singold ![]() | ||||
Altitud | 489 m-498 m-482 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Dades històriques | |||||
Creació | 15 aC ![]() | ||||
Dia festiu | |||||
Organització política | |||||
• Cap de govern | Eva Weber (2020–) ![]() | ||||
Membre de | |||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 86150, 86199, 86152, 86153, 86154, 86156, 86157, 86159, 86161, 86163, 86165, 86167, 86169 i 86179 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Prefix telefònic | 0821 ![]() | ||||
Codi NUTS | DE271 ![]() | ||||
Clau de regió d'Alemanya | 097610000000 ![]() | ||||
Clau de municipalitat alemanya | 09761000 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | augsburg.de ![]() |
Augsburg és una gran ciutat i districte urbà de l'estat alemany de Baviera, capital de la Regió Administrativa de Suàbia, situada a la confluència dels rius Wertach i Lech.
Fou una de les primeres colònies romanes a Germània conjuntament amb Colonia Agrippina i Augusta Raurica.[1] Durant la dominació romana, la ciutat es coneixia com a Augusta Vindelicorum, i després de la derrota a la Batalla del bosc de Teutoburg l'any 9, la Legió XIII Gemina hi va ser destacada per prevenir nous atacs de les tribus germàniques.
A Augsburg, es va fer la dieta on Martí Luter es va reunir amb l'Emperador Carles i el cardenal enviat pel papa. Va fugir escortat pels soldats del príncep elector de Saxònia fins a la seua fortalesa. Va agafar el nom de cavaller Jordi, amb el qual va escriure alguns llibres fins que va tornar a aparèixer públicament.