Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Mali | ||||
Regió | Bamako Capital District (en) ![]() | ||||
Cercle of Mali (en) ![]() | Bamako ![]() | ||||
Capital de | |||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 4.227.569 (2023) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | Bamako Sign Language (en) ![]() Maninka de Kita (oc) ![]() Eastern Maninkaka (en) ![]() ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 245 km² ![]() | ||||
Banyat per | riu Níger ![]() | ||||
Altitud | 350 m ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Fus horari | |||||
ISO 3166-2 | ML-BKO ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Bamako és la capital de Mali. Està situada a banda i banda del riu Níger, al sud-oest de l'estat. El 2006 amb 1.690.471 habitants de nombroses ètnies i ocupava una superfície de 267 km².[1] Bamako significa 'riu del cocodril' en bambara.[2]
El lloc estava habitat des de la prehistòria i la ciutat va ser fundada el segle xvi. El 1883 només tenia 800 habitants i 37.000 el 1945 arribant a cent mil -amb 4000 europeus- el 1945. La fundació s'atribueix al casador Bama i el nom li va donar el seu successor Niare, vingut de Kaarta i vol dir "Després de Bama". El nucli inicial és l'origen de Niaréla, un dels barris de Bamako. Va ser poblada per pescadors bozo, i després per gent del Draa (els draves) i de Touat (el turé) que van portar l'islam. Els quatre barris del nucli central són, en francès: Niaréla, Touréla, Bozola, i Dravéla.
El 1883 el colonialisme francès ocupa el territori per mitjà d'una expedició dirigida pel coronel Borgnis-Desbordes. Els senegalesos van començar a poblar la ciutat. El 1904 hi va arribar el ferrocarril. El 1907 fou declarada capital de l'Alt Senegal i Níger, colònia creada el 1904; el 1911 es va separar el districte militar del Níger, i el 1919 el territori de l'Alt Volta, i va agafar el nom de Sudan Francès el 4 de desembre de 1920 mantenint el mateix rang. El 1960, amb la independència de Mali, Bamako passa a ser-ne la capital.
És seu de nombroses manifestacions internacionals com la cimera Àfrica-França del 2005 o el fòrum social mundial del gener del 2006.