![]() ![]() | |
Nom original | (hu) Báthory István ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 27 setembre 1533 ![]() Șimleu Silvaniei (Romania) ![]() |
Mort | 12 desembre 1586 ![]() Hrodna (Belarús) ![]() |
Causa de mort | insuficiència renal crònica, presumiblement ![]() |
Sepultura | Tombes Reials de la Catedral de Wawel ![]() |
Rei de Polònia | |
1r maig 1576 (Gregorià) – 12 desembre 1586 ← Anna de Polònia – Segimon III Vasa → ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Universitat de Pàdua ![]() |
Activitat | |
Ocupació | polític ![]() |
Altres | |
Títol | Gran duc de Lituània ![]() |
Família | Bathory ![]() |
Cònjuge | Anna de Polònia (1576, 1576 (Gregorià)–1586) ![]() |
Fills | cap valor ![]() |
Pares | Esteve VIII Báthory ![]() ![]() |
Germans | Anna Báthory Cristòfol Báthory Andreu Báthory ![]() |
![]() ![]() |
Esteve Bathory (hongarès: Báthory István) (Șimleu Silvaniei, 27 de setembre de 1533 - Hrodna, 12 de desembre de 1586) fou un rei polonès sota el numeral d'Esteve I. El seu regnat és considerat com el segle d'or de la literatura polonesa, perquè l'il·lustraren homes com Maciej Stryjkowski (1547-1593) i Barlomiej Paprocki (1543-1614), el literat Lukassz Gornicki (1527-1603) i el publicista Jakub Wujek (1541-1597, primer traductor de la Bíblia al polonès. Reformà l'administració de justícia, creant dos tribunals de primera instància; regularitzà la hisenda i fundà l'escola superior de Vílnius, que confià als jesuïtes, orde a la qual afavorí des que, per pujar al tron, abraçà el catolicisme.
El 1886 les províncies poloneses, austríaques i alemanyes, celebraren per primera vegada el tres-cents aniversari secular de la seva mort.
Pels polonesos resta considerat com un dels reis més importants, malgrat que fins al final de la seva vida, Bathory es va mantenir cultural-ment identificat com a hongarès. Molts dels següents prínceps transilvans continuaren amb la seva postura amb el qual intentaren reunificar el regne hongarès partint de Transsilvània contra els Habsburg.