![]() Activistes lingüístics del frafra (Gurene Wikimedia Community) durant el procés d'incubació i llançament de la Viquipèdia en aquesta llengua l'any 2022 ![]() | |
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 820.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Regió Centre, Regió Centre-Est, Regió Centre-Sud, Regió Est, Boulgou i regió Superior Oriental ![]() |
Estat | Burkina Faso i Ghana ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües nigerocongoleses llengües congoatlàntiques llengües volta-congoleses llengües gur llengües Oti-Volta ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | gur ![]() |
Glottolog | fare1241 ![]() |
Ethnologue | gur ![]() |
IETF | gur ![]() |
El frafra és un idioma africà pertanyent al grup gur de les llengües congoatlàntiques i parlat per més de mig milió de persones de l'ètnia dels gurunsis (també anomenats frafres).[1][2] A partir de les dades de les darreres dècades i segons diverses fonts, s'estima que la dominen entre 600.000 i 950.000 persones, de les quals el gruix principal prové de la Regió Superior Oriental de Ghana. Entre els 25.000 i 60.000 parlants restants habiten les províncies de Bolgou, Narhouri i també Zoundweogo, a Burkina Faso.[3][4][5]
La llengua frafra rep diverses nomenclatures, per bé que els seus autoglotònims són «frafra» i també «fare-fare».[2] Consisteix en diverses variants dialectals: el gurene (en frafra: gurenɛ i també escrit com a gurunɛ, gʋrnɛ, gudenne, gurenne, gudeni o guadeni), el nankani (naane, nankanse, ninkare o ninkãrɛ) i el boone. És per aquesta raó que sovint la llengua també és coneguda pel nom de gurene. El talni i el nabt, tot i que sovint són inclosos com a variants del frafra, són llengües gur diferents.[6] L'origen de la denominació «frafra», tant per a la llengua com el grup humà, prové dels missioners i colonitzadors de les primeries del segle xx. Els anomenaren així atès que la població local sempre s'acomiadava amb aquesta expressió, que equival a 'bona sort' o 'vagi bé'. Més tard, el poble gurunsi n'adoptà el nom també com a propi.[3]