![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (en) Virginia Katherine McMath ![]() 16 juliol 1911 ![]() Independence (Missouri) ![]() |
Mort | 25 abril 1995 ![]() Rancho Mirage (Califòrnia) ![]() |
Causa de mort | infart de miocardi ![]() |
Sepultura | Oakwood Memorial Park Cemetery ![]() |
Religió | Ciència Cristiana ![]() |
Formació | Green B. Trimble Technical High School ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Estats Units d'Amèrica ![]() |
Ocupació | actriu de cinema, actriu de televisió, cantant, escriptora, actriu de teatre, dramaturga, ballarina, actriu ![]() |
Activitat | 1929 ![]() ![]() |
Ocupador | Warner Bros. ![]() |
Partit | Partit Republicà dels Estats Units ![]() |
Membre de | |
Gènere | Música pop tradicional ![]() |
Instrument | Veu ![]() |
Company professional | Fred Astaire: Fred Astaire and Ginger Rogers (en) ![]() ![]() |
Família | |
Cònjuge | William Marshall (1961–1969), divorci Jacques Bergerac (1953–1957) Jack Briggs (1943–1947) Lew Ayres (1934–1940) Jack Pepper (1929–1931) ![]() |
Pares | Eddins McMath ![]() ![]() |
Premis | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ginger Rogers (Independence, 16 de juliol de 1911 - Rancho Mirage, 25 d'abril de 1995) fou una actriu, ballarina i cantant estatunidenca i guanyadora d'un Oscar a la millor actriu. En els seus 35 anys de carrera, va fer un total de 73 pel·lícules, encara que els seus papers més recordats van ser els que va fer al costat de Fred Astaire en una sèrie de deu pel·lícules musicals, que van revolucionar el concepte del musical modern. Actriu i ballarina d'ulls blaus i cabell daurat, molt versàtil perquè tant podia interpretar drama com comèdia.
La seva mare de fort caràcter influiria enormement en la seva carrera, i l'impulsaria a participar en projectes escènics com els vodevils i actuacions musicals i teatrals. Després arriba Broadway i debuta amb Top Speed, l'èxit és tan gran que directament ja comença a treballar al cinema a Hollywood on representaria sobretot un personatge amb una imatge de noia informal. L'oportunitat de treballar a l'estudi RKO serà un punt clau en la seva vida professional, és allà on comença a treballar amb Fred Astaire i junts farien el duet cinematogràfic més famós de tots els temps.[1] Es va casar cinc vegades.
Entre la seva nombrosa filmografia cal destacar: The Gay Divorcee (1934), Barret de copa (1935), La història de Vernon i Irene Castle (1939), La noia de la Cinquena Avinguda (1939), Miratge d'amor (1940), que li valgué l'Oscar d'interpretació, El superior i la menor (1942) i Em sento rejovenir (1952). Es retirà el 1969.