(en) Great Barrier Reef ![]() | ||||
Tipus | Escull de corall, patrimoni cultural natural i atracció turística ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Localitzat en l'àrea protegida | Parc marí de la Gran Barrera ![]() | |||
Localització | ||||
Entitat territorial administrativa | Queensland (Austràlia) ![]() | |||
Localització | Townsville ![]() | |||
| ||||
Banyat per | mar del Corall ![]() | |||
Dades i xifres | ||||
Superfície | 34.893.402,883011 ha Patrimoni de la Humanitat: 34.870.000 ha ![]() | |||
Inventari del patrimoni Nacional d'Austràlia | ||||
Data | 21 maig 2007 | |||
Identificador | 105709 | |||
Patrimoni de la Humanitat ![]() | ||||
Tipus | Patrimoni natural → Àsia-Oceania insular | |||
Data | 1981 (5a Sessió), Criteris PH: (vii), (viii), (ix) i (x) ![]() | |||
Identificador | 154 | |||
Lloc web | gbrmpa.gov.au ![]() | |||
La Gran Barrera de Corall (en anglès Great Barrier Reef) és el major escull de corall del món.[1][2] Està compost per més de 2.900 esculls individuals[3] i 900 illes en una franja de més de 3.000 quilòmetres sobre una àrea d'aproximadament 348.000 quilòmetres quadrats.[4][5] L'escull es localitza al mar del Corall, a la costa de Queensland al nord-est d'Austràlia.
La Gran Barrera de Corall es pot veure des de l'espai exterior i és l'estructura més gran del món feta per organismes vius.[6] L'estructura de l'escull està composta per mils de milions de petits organismes coneguts com a pòlips de corall.[7] Es poden trobar més de 400 espècies de corall, algunes microscòpiques i altres que arriben als 2 metres d'amplada. En els marges externs de l'escull s'hi fan espècies viscoses amb capacitat de resistir els embats de les ones, en canvi les delicades varietats lanceolades han d'aixoplugar-se en les aigües més tranquil·les. Les formes són variades: ventall, cúpula, banyes, flor, etc. Els colors oscil·len entre tons rosats, fúcsia, grocs, blaus i verds.
La Gran Barrera de Corall dona suport a una àmplia diversitat de vida, i va ser seleccionada com a Patrimoni de la Humanitat el 1981.[1][2] Entre els esculls s'hi troben més de 1.500 espècies de peixos i crustacis. La CNN l'ha classificat com una de les set meravelles del món,[8] i la Queensland National Trust l'ha considerat una icona estatal de Queensland.[9]
Bona part de l'escull està protegit pel Parc marí de la Gran Barrera, que ajuda a limitar l'impacte de l'ús humà, com la sobrepesca i el turisme. Altres pressions mediambientals sobre l'escull i el seu ecosistema inclouen la qualitat de les aigües dels rius que hi desemboquen, el canvi climàtic acompanyat per una massiu blanquejament del corall, i brots cíclics de l'estrella de mar Acanthaster planci que es menja el corall i l'està destruint en enormes quantitats.
La Gran Barrera de Corall ha estat molt de temps coneguda i utilitzada pels aborígens d'Austràlia i els illencs de l'Estret de Torres, i és una part important de la cultura i espiritualitat dels grups locals. L'escull és una destinació molt popular per a turistes, especialment les regions de Whitsunday i Cairns. El turisme és també una activitat econòmica important per a la regió. La pesca també es practica força a la regió, generant 1 milió de dòlars australians a l'any.[10]
Com a reacció al deteriorament patit des del 1990 amb l'augment de les temperatures i l'acidesa de les aigües el govern australià decidí invertir 500 milions de dòlars australians en la protecció i reconstrucció de la barrera.[11]
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades àp_govaust