Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Regne dels Països Baixos | ||||
País | Països Baixos | ||||
Província | Província de Groningen | ||||
Municipi | Groningen ![]() | ||||
Capital de | |||||
Població humana | |||||
Població | 238.147 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | groninguès, groninguesa ![]() | ||||
Idioma oficial | Neerlandès i groninguès | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 83,69 km² ![]() | ||||
Banyat per | Nord-Willemskanal i Drentsche Aa ![]() | ||||
Altitud | 7 m ![]() | ||||
Dades històriques | |||||
Esdeveniment clau
| |||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Koen Schuiling (2019–) ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 9700–9747 ![]() | ||||
Prefix telefònic | 050 ![]() | ||||
Codi BAG | 1070 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | Katowice Odense Newcastle upon Tyne Tianjin Tallinn Graz (1965–) Oldenburg (1989–) Múrmansk (1989–) Kaliningrad (1998–) Bremen (2009–) ![]() | ||||
Lloc web | groningen.nl ![]() |
Groningen pronunciació (?·pàg.) (groninguès: Grön'n o Grun'n) o Groninga[1] és la capital de la província neerlandesa de Groningen i el nucli més gran del municipi homònim. A gran part del nord dels Països Baixos, la població es refereix a Groningen simplement com Stad ('Ciutat'). El 2017, Groningen tenia 200.952 habitants. No hi ha constància que mai s'hagin concedit drets de ciutat a Groningen. La seva llunyania de centres de poder com ara Utrecht, Brussel·les i La Haia ha fet que històricament se l'hagi considerat una ciutat enfocada a si mateixa i el territori que l'envolta.
La ciutat formà part de la xarxa comercial nord-alemanya durant el període de la Lliga Hanseàtica. Més endavant esdevingué un centre mercantil regional que s'anà desenvolupant i es convertí en una ciutat estat de facto.[2][3] Groningen ha pertanyut nominalment als Països Baixos des del temps de les Províncies Unides, però fins a l'època de domini francès fou una ciutat autònoma que presidia sobre gran part de la província. Groningen patí molt durant la Segona Guerra Mundial; no només perdé 3.300 ciutadans (la majoria jueus), sinó que una part important del nucli històric acabà en flames durant l'alliberament, a la primavera del 1945.
Groningen té una gran varietat de comerços i indústries. A més, és una ciutat estudiantil que acull uns 55.000 estudiants (dels quals aproximadament 30.000 viuen a la mateixa ciutat).[4] Groningen col·labora amb municipis propers en el marc de la Regio Groningen-Assen.