![]() | |
---|---|
Grup de minerals | |
![]() ![]() | |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 09.CJ |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal i trigonal |
Més informació | |
Referències | [1] |
El grup del beril és un grup de minerals de la classe dels silicats, format per sis minerals ciclosilicats que tenen semblança química al beril. Les espècies que l'integren són: avdeevita, bazzita, beril, johnkoivulaïta, pezzottaïta i stoppaniïta. Totes elles cristal·litzen en el sistema hexagonal excepte la pezzottaïta, que ho fa en el trigonal. Alguns autors també inclouen en aquest grup la indialita, amb fórmula: Mg₂Al₃(AlSi₅O18).
Espècie | Fórmula |
---|---|
Avdeevita | (Na,Cs)(Be₂Li)Al₂(Si₆O18) |
Bazzita | Be₃Sc₂(Si₆O18) |
Beril | Be₃Al₂(Si₆O18) |
Johnkoivulaïta | Cs[Be₂B]Mg₂Si₆O18 |
Pezzottaïta | Cs(Be₂Li)Al₂(Si₆O18) |
Stoppaniïta | Be₃Fe3+ 2(Si₆O18) |
Segons la classificació de Nickel-Strunz, els minerals del grup del beril pertanyen a "09.CJ - Ciclosilicats amb enllaços senzills de 6 [Si₆O18]12- (sechser-Einfachringe), sense anions complexos aïllats» juntament amb els següents minerals: indialita, cordierita, sekaninaïta, combeïta, imandrita, kazakovita, koashvita, lovozerita, tisinalita, zirsinalita, litvinskita, kapustinita, baratovita, katayamalita, aleksandrovita, dioptasa, kostylevita, petarasita, gerenita-(Y), odintsovita i mathewrogersita.
Als territoris de parla catalana ha estat trobat beril a la Catalunya Nord: Mas Cristina, a Argelers (Rosselló); Mas de les Abelles, a Banyuls de la Marenda (Rosselló); camp de pegmatites de Cotlliure (Rosselló); Castell de Vernet (Conflent); Prats-Balaguer, a Fontpedrosa (Conflent); Sant Martí de Fenollet (Fenolleda); i Vernet (Conflent). A Catalunya només ha estat descrita al Cap de Creus (Alt Empordà).[2]