![]() Hefest (o Vulcà) de Rubens. | |
Tipus | deïtat grega ![]() |
---|---|
Context | |
Present a l'obra | Prometeu encadenat i Ilíada ![]() |
Mitologia | Religió a l'antiga Grècia i mitologia grega ![]() |
Dades | |
Gènere | masculí ![]() |
Ocupació | ferrer ![]() |
Residència | Mont Olimp |
Família | |
Parella | Etna, Anticlea, Atena, Cabiro i Gea ![]() |
Cònjuge | Afrodita i Aglaia |
Mare | Hera |
Pare | Zeus |
Fills | Talia, Eucleia, Eufema, Filofrosine, Palikoi, Cabirs, Kabeirides i Eutenia |
Germans | Ares, Ilitia, Enió i Hebe |
Altres | |
Part de | divinitat olímpica ![]() |
Domini | Déu del foc, del treball dels metalls, de la pedreria i de l'escultura |
Símbol | El martell i l'enclusa |
Equivalent | Vulcà |
En la mitologia grega, Hefest (en grec antic Ἥφαιστος Hêfaistos) és fill de Zeus i d'Hera[1] o bé fill partenogen d'Hera. És el déu del foc, equivalent a Vulcà en la mitologia romana.[1] Hefest és representat com un home lleig, suat, amb la barba nuada, el pit descobert, sempre treballant en la farga. Zeus el va nomenar 'déu del foc i de la tekne', la intel·ligència manual. Va ser expulsat de l'Olimp per la seva mare Hera a causa de la seva coixesa, resultat d'una discapacitat congènita; o en un altre relat, per Zeus per protegir Hera dels seus avenços (en aquest cas la coixesa hauria estat el resultat de la seva caiguda més que no pas el motiu).[2][3][4]
Com a déu ferrer, Hefest va fabricar totes les armes dels déus a l'Olimp. Va servir com a ferrer dels déus, i va ser adorat als centres industrials i de fabricació de Grècia, particularment a Atenes, on tenia un temple al costat de l'àgora, i un altar propi a l'Erectèon. Els símbols d'Hefest són un martell de ferrer, enclusa i un parell de pinces.