Myotragus balearicus és un mamífer extint de l'ordre dels artiodàctils, de la família dels bòvids, subfamília dels caprins, és a dir, una cabreta, i gènere Myotragus. S'extingí fa 4.000-6.000 anys.[1]
Se'n coneixen actualment restes a Mallorca, Menorca, Cabrera i sa Dragonera. La relativa abundància i modernitat de les seves restes fa que sigui l'especie més ben coneguda del gènere, també el fet que fou la primera en ser descoberta du amb freqüència a confondre-la amb el conjunt dels Myotragus, però realment es tracta del seu estadi evolutiu final previ a l'extinció, després de més de cinc milions d'anys d'evolució en situació d'aïllament insular.
Fou descobert per Dorothea Minola Bate, que el descrigué l'any 1909. Presenta característiques notables degudes a un llarg procés d'evolució d'insularitat:
- Mida de 45-50 cm d'alçada a la creu i tenia un pes d'entre 50 i 70 kg, amb extremitats curtes i robustes
- Òrbites oculars molt frontalitzades que li permetien una visió tridimensional (visió estereoscòpica). Així doncs, la seva visió no era lateral, tal com passa en tots els bòvids actuals.
- Nasals proporcionalment molt reduïts, amb narines molt enrere. Se sospita que la percepció del món per part de Myotragus era més visual que olfactiva, a diferència del que es dona en els bòvids actuals.
- Musculatura robusta (ossos robustos). Això permet deduir que el tipus de locomoció era ben diferent a la dels seus congèneres actuals de família de la mateixa alçada corporal. És una locomoció de tipus graviportal, semblant a la dels elefants, molt més lenta i feixuga. Aquesta cabreta no podia ni córrer, ni botar, ni fer moviments de ziga-zaga, sinó només moure's a poc a poc de forma rígida però potent.
- Dentadura única entre tots els bòvids del món:
- Monofiodòncia: Una única incisiva de creixement continu en cada hemimandíbula. Aquest és un caràcter de neotènia. És un fenomen que es presenta paral·lelament en rosegadors, exemple clar de convergència evolutiva.
- Reducció de les dents, tant de les incisiviformes com de les molariformes (els adults tenien un premolar a la mandíbula i dos al maxil·lar i no tres a cada part, com tenen tots els artiodàctils actuals)
- Elevada hipsodòncia, la més alta de tot l'ordre. És deguda al caràcter abrasiu de la vegetació de la qual s'alimentava.
- Alt grau d'estenofàgia. Dieta quasi exclusiva de boix baleàric (98% del pol·len contingut a l'interior de copròlits). És una planta tòxica per qualsevol herbívor actual.
- Les cries de Myotragus tenen morfologia i dimensions més semblants als porcs que a les cabres (potes curtes i mida petita). Això podria indicar majors ventrades que en cabres actuals.
- ↑ Lalueza-Fox, C., Castresana, J., Sampietro, L. et al. «Molecular dating of caprines using ancient DNA sequences of Myotragus balearicus, an extinct endemic Balearic mammal». BMC Evol Biol, 5, 70 (2005). DOI: 10.1186/1471-2148-5-70.