![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Dades | ||||
Tipus | Estadi ![]() | |||
Arquitecte | Arata Isozaki | |||
Construcció | 21 setembre 1990 ![]() | |||
Obertura | 21 setembre 1990 ![]() | |||
Construcció | 1984-1990 | |||
Característiques | ||||
Estil arquitectònic | Darreres tendències | |||
Localització geogràfica | ||||
Barcelona | ||||
Localització | Pg. Olímpic, 5-7 | |||
| ||||
Bé integrant del patrimoni cultural català | ||||
Id. IPAC | 40647 ![]() | |||
Activitat | ||||
Propietat de | Ajuntament de Barcelona ![]() | |||
Capacitat màxima | 17.960 (grades) 24.000 (grades+pista)[1] | |||
Club | FC Barcelona Bàsquet Futbol Club Barcelona ![]() | |||
Lloc web | palausantjordi.barcelona ![]() | |||
El Palau de Sant Jordi és un pavelló d'esports de Barcelona, construït amb motiu dels Jocs Olímpics de 1992. Va estar enllestit l'any 1990, dos anys abans de l'esdeveniment. El seu arquitecte va ser el japonès Arata Isozaki.[2] El Palau, emplaçat a la muntanya de Montjuïc, sobre un antic abocador d'escombraries, va ser concebut com un espai polivalent on a més de les competicions esportives s'hi desenvolupen espectacles diversos com ara espectacles musicals i teatrals o trobades socials. És considerat la joia de l'anomenada Anella Olímpica de Montjuïc, que també integren instal·lacions de l'Estadi Olímpic Lluís Companys, la Piscina de Salts de Montjuïc o les Piscines Bernat Picornell. És la instal·lació olímpica més utilitzada de Barcelona. Per a esdeveniments esportius té una capacitat de 16.670 espectadors (tots asseguts, encara que ocupant únicament els dos laterals i el fons nord, ja que en el fons sud no s'habiliten graderies), mentre que per a concerts té una capacitat màxima de 18.000 persones.[3]
Va ser inaugurat el 21 de setembre de 1990.[4] És considerat una obra mestra de l'arquitectura i l'enginyeria moderna. La seva estructura i materials mecanitzats li confereixen una gran flexibilitat que permet adaptar el recinte per a acollir els més variats esdeveniments.
El Palau Sant Jordi va ser el principal pavelló cobert dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992, per als quals va acollir les finals de les competicions de gimnàstica. Des d'aleshores acull regularment espectacles esportius de tota classe, des de bàsquet fins a exhibicions de motocròs, i també esports no habituals de practicar en pavellons no especialitzats com ara la natació. Amb motiu dels Campionats del Món de Natació de 2003, celebrats a Barcelona, s'hi va instal·lar una piscina reglamentària de 50 × 25 metres on es van disputar les principals proves dels campionats.
A més dels grans espectacles esportius, el Palau Sant Jordi és un dels llocs més sol·licitats de Barcelona per a l'organització d'espectacles musicals i teatrals, a causa del seu gran aforament, comoditat, i una excel·lent sonoritat del recinte. Com a exemple, cal esmentar que l'artista nord-americà Bruce Springsteen va escollir el seu concert del Palau Sant Jordi a l'octubre de 2002 per a editar el DVD oficial de la seva gira mundial.[5] També han actuat en el Palau Sant Jordi grans artistes del pop-rock internacional com U2, Queen, Coldplay, Iron Maiden, Mecano o solistes com Britney Spears, Miley Cyrus, Shakira, Avril Lavigne, Madonna, Prince, Alejandro Sanz, Joan Manuel Serrat, Lady Gaga, Justin Bieber, Rihanna o Enrique Bunbury.
Va ser una de les sis seus de la Copa del Món de bàsquet 2014.[6]