![]() | ||||
Tipus | carrer ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Epònim | Joan Prim i Prats ![]() | |||
Situació | ||||
Entitat territorial administrativa | Sant Martí (Barcelonès) ![]() | |||
Inici | Via Trajana | |||
Fi | Avinguda Diagonal | |||
Interseccions
| ||||
|
La Rambla de Prim és una rambla de Barcelona que es troba al districte de Sant Martí, als barris de la Verneda i El Besòs i el Maresme. Està dedicada a Joan Prim i Prats (Reus, Baix Camp 1814 - Madrid 1870). Fou militar i polític liberal, governador militar de Barcelona, comte de Reus i vescomte del Bruc, capità general de Puerto Rico i participà en la campanya del Marroc i dirigí les forces que lluitaren a la guerra de Mèxic. En el pla Cerdà l'avinguda figurava amb el número 64.[1]
La via anomenada Rambla del general Prim té una orientació sud-est nord-oest. Comença a l'extrem sud, a la cruïlla de l'Avinguda Diagonal amb el Passeig Taulat, .que té el disseny de plaça, anomenada, Plaça de Llevant. Aquesta plaça és adjacent a les places Leonardo da Vinci i Ernest Lluch, popularment anomenades "l'esplanada del Fòrum".[2] La numeració de les edificacions, va augmentant en sentit muntanya pel barri Maresme-Besòs. Creua la Gran Via de les Corts Catalanes mitjançant un pont que separa els barris de la Verneda i El Besòs i el Maresme. Una altra cruïlla destacada per llurs dimensions és amb la Rambla de Guipúscoa. La rambla s'endinsa pel Barri de la Verneda, acabant a la cruïlla de la Ronda de Sant Martí amb la Via Trajana amb el número 302, ja tocant les vies de tren del barri de la Sagrera.[3][4]
La Rambla Prim té una amplada mitjana de 60 metres, i una llargada aproximada de 4 quilòmetres. Els autors del projecte d'obres van concebre la Rambla com una avinguda amb secció tipus de "bulevard", és a dir, amb un espai central per al trànsit de persones, i equipaments públics com ara mobiliari, fonts, estanys, jardineres, sectors jardinats amb gespa, bardisses i arbrat. A començament de la primera dècada del segle actual, es va habilitar un carril per bicicletes per la calçada, separat del trànsit motoritzat per tacs de goma, i a alguns trams, per les voreres centrals.
A la dècada de 1970 la Rambla de Prim estava afectada per la construcció del primer Cinturó de Ronda (actualment Ronda del Mig) però la pressió popular ho va evitar.[5]