![]() Icona de sant Jordi matant el drac. Reggio de Calàbria: església de Sant Jordi Màrtir. | |
Nom original | (el) Γεώργιος ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 275 ![]() Kayseri (Imperi Romà) ![]() |
Mort | c. 23 abril 303 ![]() Nicomèdia (Imperi Romà) ![]() |
Causa de mort | pena de mort, decapitació ![]() |
Sepultura | Església de Sant Jordi (Lod); S. Giorgio in Velabro (Roma) (crani); relíquies a diferents llocs |
Guàrdia Pretoriana | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Cristianisme ![]() |
Activitat | |
Ocupació | soldat, mata-dracs, taumaturg ![]() |
Període | Imperi Romà ![]() |
màrtir | |
Celebració | Església Catòlica Romana, Església Ortodoxa, esglésies ortodoxes orientals, Església Ortodoxa Russa, esglésies luteranes, Església Anglicana |
Canonització | 494 , Roma nomenat per Gelasi I |
Pelegrinatge | Lod, Reichenau, S. Giorgio in Velabro (Roma), S. Giorgio Maggiore (Venècia) |
Festivitat | 23 d'abril |
Iconografia | Matant un drac; com a cavaller, armat; escut o estendard amb creu roja sobre fons blanc |
Patró de | Alcoi, Anglaterra, Aragó, Banyeres de Mariola, Bulgària, Càceres, Catalunya, Etiòpia, Geòrgia, Grècia, Hongria, Lituània, Paiporta, Portugal, Rússia, Txèquia, Ucraïna; cavallers; enamorats (a Catalunya) |
Família | |
Pares | Gerontius ![]() ![]() |
Cronologia | |
1969-1970 | supressió del culte, per Pau VI |
24 febrer 303-313 | persecució de Dioclecià |
303 | martiri de Sant Jordi ![]() |
![]() ![]() |
Sant Jordi (grec: Γεώργιος) (Kayseri, 275 - Nicomèdia i Lod, c. 23 d'abril de 303) va ser un militar romà d'origen grec convertit al cristianisme i mort com a màrtir per no voler abjurar de la seva fe. És venerat en la majoria de confessions cristianes i en l'islam, de manera que ha esdevingut un dels sants més populars, especialment durant l'edat mitjana. No obstant això, la seva historicitat és discutida i, probablement, és un personatge llegendari.
Sovint s'ha confós o s'ha barrejat la seva història amb la del bisbe Jordi de Capadòcia, amb qui no s'ha de confondre.