Guerra otomano-veneciana ![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Tipus | setge i batalla ![]() |
Data | 6 agost 1539 ![]() |
Coordenades | 42° 27′ 10″ N, 18° 31′ 52″ E / 42.4528°N,18.5311°E |
Lloc | Herceg Novi ![]() |
Participants | Imperi Espanyol a Europa i Imperi Otomà ![]() |
El setge de Castelnuovo es va produir entre el 18 de juliol i el 7 d'agost de 1539 en la lluita pel control de la Mar Mediterrània entre la República de Venècia i l'Imperi Otomà durant les Guerres turco-venecianes. Castelnuovo, actual Herceg Novi, a Montenegro, havia estat presa per tropes dels terços l'any anterior durant la campanya de la Lliga Santa contra l'Imperi Otomà. La localitat emmurallada va ser assetjada per terra i mar per un poderós exèrcit otomà dirigit per Khair ed-Din Barba-rossa, qui va oferir una rendició honorable a les tropes defensores. No obstant això, aquesta va ser rebutjada pel comandant Francisco de Sarmiento i pels seus capitans tot i que eren coneixedors que la flota cristiana, derrotada en la batalla de Préveza, no podria acudir en el seu auxili.[1]
Durant el setge les forces hispanes van oferir una aferrissada resistència i van causar nombroses baixes als otomans. Malgrat tot, després de tres setmanes de continus assalts, Castelnuovo va caure davant els assetjadors i gairebé tots els defensors, inclòs Sarmiento, van morir durant el setge. La pèrdua d'aquesta plaça forta va posar fi a l'intent dels poders cristians de reprendre el control del Mediterrani oriental. La valentia demostrada pels soldats dels terços va ser elogiada en tota la Europa cristiana i es va convertir en tema de nombrosos poemes i cançons.