![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Polònia | ||||
Voivodat | voivodat de Pomerània Occidental ![]() | ||||
Capital de | |||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 396.168 (2021) ![]() | ||||
Predom. ling. | Polonès | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 301 km² ![]() | ||||
Altitud | 131 m ![]() | ||||
Limita amb | Gmina Gryfino (en) ![]() Gmina Police (en) ![]() Gmina Dobra (en) ![]() Gmina Goleniów (en) ![]() Gmina Stare Czarnowo (en) ![]() Gmina Kobylanka (en) ![]() Gmina Kołbaskowo (en) ![]() ![]() | ||||
Dades històriques | |||||
Esdeveniment clau
| |||||
Organització política | |||||
Membre de | |||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 70-001–71-899 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Prefix telefònic | 91 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | Bari Pozzuoli Kingston upon Hull Lübeck Greifswald Esbjerg Dalian Rostock (1957–) Malmö (1990–) Bremerhaven (1990–) Saint Louis (1992–) Friedrichshain-Kreuzberg (1996–) Klaipėda (2002–) Dniprò (2010–) ![]() | ||||
Lloc web | szczecin.eu… ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() |
Szczecin (AFI: ['ʃʧɛtɕin]; en alemany Stettin; en caixubi Sztetëno; en llatí: Stetinum, Scecinum, i Sedinum) és una ciutat i port de Polònia, capital del voivodat de Pomorze Zachodnie, Polònia. La població l'any 2007 era de 407.811 habitants.
Situada a les vores de l'Oder, a l'entrada de l'estuari del riu, a prop del mar Bàltic, és un dels primers ports d'aquesta mar i el primer de Polònia. La ciutat és un centre important de construcció naval i port marítim, connectat amb Berlín a través d'un canal. Els principals centres industrials són fargues de ferro, tallers, fàbriques químiques, d'aliments processats i tèxtils, refineries de sucre i cimenteres.
Conserva notables monuments gòtics: algunes esglésies dels segles xiii–xiv i l'antic ajuntament (1423). El castell (antiga residència dels ducs de Pomerània) és d'estil renaixentista (segle xvi, molt restaurat). De les antigues fortificacions conserva la Porta de Berlín (1726-40), seu de l'actual museu patriòtic) i la Porta del Rei (1726).