Kīlauea | |
---|---|
![]() řez východním svahem | |
Vrchol | 1247 m n. m. |
Poznámka | bývá označována za nejaktivnější sopku světa |
Poloha | |
Stát | ![]() |
Souřadnice | 19°25′16″ s. š., 155°17′12″ z. d. |
![]() ![]() Kīlauea | |
Typ | štítová sopka |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kīlauea (Kílauejá, IPA: ˌkiːlaʊˈeɪə) je činná sopka na Havajských ostrovech. Tyčí se 1247 metrů nad mořem. Jde o jednu z pěti štítových sopek, které spolu tvoří ostrov Havaj. V havajštině slovo kilauea znamená „plivat či chrlit“ nebo „hodně se rozšiřovat“. Je to jeden z nejaktivnějších vulkánů na světě. Podle havajské historie chrlí nepřetržitě lávu už od roku 1983, průměrně 400 tisíc m³ za den (a do roku 1995 tak přidala k ostrovu asi 200 hektarů nové země).[zdroj?]
Jako všechny havajské sopky byla Kilauea vytvořena pohybem Pacifické tektonické desky. Tyto ostrovní sopky na Havaji jsou důkazem toho, že se během 70 milionů let dokázal vytvořit 6000 kilometrů dlouhý řetězec podmořských sopek. Podrobně studována byla zatím jen nadzemní část sopky.
Kiluae je v dnešní době významná turistická atrakce. Havajané ji ve svých legendách označovali jako místo, kde sídlila bohyně ohně Pele. Lidé po ní dokonce pojmenovali i některé lávové formy jako například slzy Pele (ztuhlé lávové kapky ve tvaru slzy) nebo vlasy Pele (dlouhá křehká vlákna vulkanického skla vznikající z lávy).