![]() Ludwig Wittgenstein v roce 1930 | |
Region | Západní filosofie |
---|---|
Období | filosofie 20. století |
Narození | 26. dubna 1889 Neuwaldegg |
Úmrtí | 29. dubna 1951 (ve věku 62 let) Cambridge |
Škola/tradice | analytická filosofie |
Oblasti zájmu | logika, metafyzika, filosofie jazyka, filosofie matematiky, filosofie mysli, epistemologie |
Význačné ideje | obrázková teorie jazyka, pravdivostní funkce, souhrn stavů věcí, logická nutnost, používaný význam, jazykové hry, argument proti soukromému jazyku, „rodinná podobnost“, následování pravidla, životní formy, wittgensteinovský fideismus, antirealismus, filosofie obyčejného jazyka, sémantický externalismus, kritika teorie množin |
Významná díla | Tractatus logico-philosophicus, Filosofická zkoumání, „Modrá a hnědá kniha“, O jistotě, Rozličné poznámky |
Vlivy | Gottlob Frege, Johann Wolfgang von Goethe, Søren Kierkegaard, G. E. Moore, Oswald Spengler, Ludwig Boltzmann, Karl Kraus, Adolf Loos, Piero Sraffa, Otto Weininger, Bertrand Russell, Arthur Schopenhauer, Baruch Spinoza, Lev Nikolajevič Tolstoj, Heinrich Rudolf Hertz |
Vliv na | Bertrand Russell, George Edward Moore, Frank Ramsey, Vídeňský kroužek, Rudolf Carnap, Alan Turing, Elizabeth Anscombe, Peter Geach, Anthony Kenny, Barry Stroud, Gilbert Ryle, Saul Kripke, John Searle, John McDowell, Hans Sluga, Peter Hacker, Stephen Edelston Toulmin, Hannah Ginsborg |
Rodiče | Karl Wittgenstein[1] a Leopoldine Wittgenstein |
Příbuzní | Margaret Stonborough-Wittgenstein[1], Paul Wittgenstein[1], Johannes Wittgenstein[1], Rudolf Wittgenstein[1], Rittmeister Konrad Wittgenstein[1], Dora Wittgenstein[1], Helene Wittgenstein[1] a Hermine Wittgenstein[1] (sourozenci) Friedrich August von Hayek (bratranec z druhého kolene)[2] Joseph Joachim (bratranec z druhého kolene)[3] |
Podpis | ![]() |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Ludwig Josef Johann Wittgenstein ( [vitg(e)nštajn]; 26. dubna 1889 Vídeň – 29. dubna 1951 Cambridge) byl jedním z nejvlivnějších filosofů 20. století. Bývá spojován především s analytickou filosofií a filosofií jazyka, ovlivnil však i logické pozitivisty. Jeho myšlení pravděpodobně nejvíce ovlivnili Otto Weininger, Arthur Schopenhauer, Bertrand Russell a Gottlob Frege.