Robert Owen | |
---|---|
![]() Robert Owen (1834) | |
Rodné jméno | Robert Marcus Owen |
Narození | 14. května 1771 Newtown, Wales, Spojené království |
Úmrtí | 17. listopadu 1858 (ve věku 87 let) Newtown, Wales, Spojené království |
Místo pohřbení | Tomb of Robert Owen |
Alma mater | National Art School |
Povolání | podnikatel, ekonom, filantrop, politik, filozof, draper, socialista a spisovatel |
Choť | Anne Caroline Owen (od 1799) |
Děti | Robert Dale Owen Richard Owen David Dale Owen |
Příbuzní | Constance Faunt Le Roy Runcie (vnučka) |
Podpis | ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Robert Owen (14. května 1771, Newtown, Spojené království – 17. listopadu 1858, tamtéž) byl britský socialista, průmyslník, myslitel a sociální reformátor. Marxisté ho nazvali „utopickým“ socialistou, jelikož nebyl stoupencem revolučního třídního boje. Jako manažer a spoluvlastník mnoha výrobních podniků a společností se pokoušel humanizovat podmínky v anglických továrnách. Ve své továrně vytvářel vhodné prostředí pro dělníky. Stavěl jim školy, knihovny a domy, upravil délku pracovní doby a změnil pohled na práci dětí. Je označován za otce družstevního hnutí a zároveň je na něj pohlíženo jako na představitele předklasické teorie managementu.[zdroj?]
Owen své filozofické postoje publikoval v článcích, spisech, projevech ať už v rámci svého časopisu The Crisis (1832), či v rozsáhlých knižních dílech. Mezi nejvýznamnější Owenova díla patří: O novém pohledu na společnost nebo eseje (1813), Výklad zásad a plánů na vybudování svépomocných osad v tuzemsku (1841) a Kniha o novém mravném světě (1842).
Lukáš Perný uvádí,[1] že Robert Owen dosáhl i konkrétní legislativní změny: v praxi omezení dětské a ženské práce, zasloužil se o reformu vzdělávání (Owen prosadil výchovné osnovy pro dospívající mládež a usiloval o zákonné ukotvení povinné školní docházky v Británii), založil vůbec první veřejnou školku na světě a prosadil 10hodinovou pracovní dobu. Svůj boj začal ještě v časech New Lanark. Již v roce 1815, v Poznámkách o vlivu průmyslového systému s návrhy jak zlepšit ty jeho složky, které nejvíce škodí zdraví a mravnosti, kde tvrdě kritizoval tehdejší poměry, navrhoval: omezení pracovní doby, omezení zaměstnávání dětí a povinnost společnosti vzdělávat děti. Owen už tehdy vizionářsky zdůrazňoval potřebu zavedení celonárodního výchovného systému pro chudé (obecná školní povinnost a národní školství v Británii bylo realizováno až po Owenově smrti v roce 1870).[1]
V USA přednášel i pro tři bývalé americké prezidenty Johna Adamse, Thomase Jeffersona a Jamese Madisona.[2]
Robert Owen byl prvním utopistou, který své ideje zhmotnil do praxe:
Hlavní Owenovy myšlenky: