Univerzita Karlova | |
---|---|
Univerzita Karlova | |
latinsky Universitas Carolina | |
![]() Znak | |
![]() Vstupní dvůr v historickém jádru Karolina s Velkou aulou podle návrhu Jaroslava Fragnera. | |
Zkratka | UK |
Datum založení | 7. dubna 1348 |
Typ školy | veřejná |
Vedení | |
Rektorka (seznam) | prof. MUDr. Milena Králíčková, Ph.D. |
Prorektor pro informační technologie | prof. RNDr. Tomáš Skopal, Ph.D. |
Prorektor pro vnější vztahy | doc. RNDr. Martin Vlach, Ph.D. |
Prorektorka pro studijní záležitosti | prof. RNDr. Markéta Martínková, Ph.D. |
Prorektorka pro zahraniční záležitosti | prof. PhDr. Eva Voldřichová Beránková, Ph.D. |
Prorektor pro koncepci a kvalitu studia | doc. MUDr. Jan Polák, Ph.D., MBA |
Prorektor pro akademické kvalifikace | prof. JUDr. Jan Kuklík, DrSc. |
Prorektor pro vědeckou a tvůrčí činnost | prof. PhDr. Ladislav Krištoufek, Ph.D. |
Prorektor pro strategickou spolupráci a rozvoj | MUDr. Josef Fontana, Ph.D. |
Kvestor | Mgr. Martin Maňásek |
Kancléř | Mgr. Petra Štanclová |
Předseda AS | JUDr. Ing. Josef Staša, CSc. |
Počty akademiků (k roku 2020[1]) | |
Bakalářských studentů | 18 531 |
Magisterských studentů | 24 301 |
Doktorandů | 6 676 |
Studentů celkem | 49 508 (2020) |
Další informace | |
Počet fakult | 17 |
Rozpočet | 10,675 mld. Kč (r. 2018) |
Sídlo | Praha |
Adresa | Ovocný trh 560/5, Praha, 110 00, Česko |
Zeměpisné souřadnice | 50°5′18,24″ s. š., 14°24′13,32″ v. d. |
Členství | Coimbra Group EUA Europaeum UNICA |
http://www.cuni.cz | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Univerzita Karlova (zkratka UK, latinský název Universitas Carolina) je nejstarší a největší česká vysoká škola.[2] Je hodnocena jako nejlepší vysoká škola v České republice.[3] Založil ji roku 1348 český král Karel IV., po němž je pojmenována.
Univerzita Karlova je jednou z nejstarších evropských univerzit, konkrétně je nejstarší severně od Itálie a východně od Paříže. Univerzita byla nejprve podřízena panovníkům českých zemí, teprve později státu. Ve 20. století zažila značný rozkvět, který byl ale negativně ovlivněn nacistickou okupací a komunistickým režimem. Právě studenti Univerzity Karlovy pak sehráli důležitou roli při sametové revoluci, jež vedla k pádu komunistického režimu a následnému vytváření demokratického státu.
Univerzitu Karlovu tvoří 17 fakult, 4 vysokoškolské ústavy, 4 účelová zařízení a 5 dalších specializovaných pracovišť. Univerzita nesídlí v jednom kampusu, většina jejích součástí je umístěna v různých částech Prahy, pouze tři fakulty se nachází v jiných městech, a to Lékařská fakulta v Plzni, Lékařská fakulta v Hradci Králové a Farmaceutická fakulta v Hradci Králové. Kromě českých studentů na ní studuje také řada zahraničních. Její absolventi dosahují nejvyšší uplatnitelnosti na trhu práce z českých vysokých škol.[4] Univerzita poskytuje sociální a ubytovací stipendia a podporu studentům se speciálními potřebami, stejně jako možnost ubytování a stravování ve svých zařízeních, aby zpřístupnila studium i studentům se znevýhodněním.[5]
Univerzita Karlova se od svého založení podílí na formování českého sociálního a kulturního života. Z jejích absolventů se rekrutují přední osobnosti kultury, byznysu i politiky. Řada jejích absolventů uspěla i v globálním měřítku a dosáhla vědecké excelence. Vystudovali ji i někteří nositelé Nobelových cen jako biochemik Carl Ferdinand Cori, biochemička Gerty Coriová či chemik Jaroslav Heyrovský, slavní spisovatelé jako Karel Čapek či Franz Kafka i politici jako československý prezident Edvard Beneš, první předseda vlády Československa Karel Kramář i zakladatel Československé republiky a její první prezident Tomáš Garrigue Masaryk.