Vila Tugendhat | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Sloh | funkcionalismus |
Architekti | Ludwig Mies van der Rohe a Lilly Reich |
Výstavba | 1929–1930 |
Pojmenováno po | Fritz Tugendhat |
Poloha | |
Adresa | Černopolní 237/45, Brno-sever, Černá Pole, ![]() |
Souřadnice | 49°12′26″ s. š., 16°36′57″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 16079/7-98 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Web | Oficiální web |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vila Tugendhat | |
---|---|
Světové dědictví UNESCO | |
![]() Vila Tugendhat v roce 2023 | |
Smluvní stát | ![]() |
Typ | kulturní dědictví |
Kritérium | ii, iv |
Odkaz | 1052 (anglicky) |
Zařazení do seznamu | |
Zařazení | 2001 (25. zasedání) |
Rejstřík památek | 16079/7-98 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Vila Tugendhat v Brně je ojedinělým projevem funkcionalistického a internacionalistického uvažování německého architekta Ludwiga Miese van der Rohe, který v roce 1928 vypracoval návrh stavby na zakázku manželů Grety (1903–1970) a Fritze (1895–1958) Tugendhatových. Grete, rozená Löw-Beerová a prvně provdaná Weissová, byla jedinou dcerou významného moravského textilního průmyslníka Alfreda Löw-Beera (1872–1939). Parcela i financování celé výstavby vily byly svatebními dary mladým novomanželům, kteří se vzali roku 1927. Fritz Tugendhat byl také dědicem textilních továren, které provozoval jeho otec Emil (1867–1928).[1] Od roku 1958 byla vila využívána jako zdravotnické zařízení, roku 1963 byla prohlášena Národní kulturní památkou. Po mnohaleté snaze odborníků v oblasti dějin architektury i architektů byla vila Tugendhat roku 2001 zapsána do seznamu světového dědictví UNESCO.[2] Je uvedena také v katalogu moderní architektury mezinárodní organizace Iconic Houses, která sdružuje mimořádná díla světových architektů, architektonicky významné domy, domy umělců a ateliéry z 20. století přístupné veřejnosti jako domovní muzea.[3]