William Lawrence Bragg | |
---|---|
![]() | |
Narození | 31. března 1890 Adelaide, Austrálie |
Úmrtí | 1. července 1971 (ve věku 81 let) Ipswich, Suffolk |
Alma mater | Queen's College, North Adelaide (1900–1901) St Peter's College (1901–1904) Univerzita v Leedsu Australská národní univerzita Trinity College Univerzita v Cambridgi Adelaidská univerzita |
Povolání | matematik, fyzik, vysokoškolský učitel, krystalograf a chemik |
Zaměstnavatelé | Manchesterská univerzita Univerzita v Cambridgi Viktoriina univerzita v Manchesteru |
Ocenění | Nobelova cena za fyziku (1915) Matteucciho medaile (1915) Hughesova medaile (1931) Bakerian Lecture (1934) Dalton Medal (1942) … více na Wikidatech |
Choť | Alice Grace Jenny Hopkinson[1] |
Děti | Stephen Bragg Patience Mary Bragg[1] |
Rodiče | William Henry Bragg[2][1] a Gwendoline Todd[1] |
Příbuzní | 2nd Lieut. Robert Charles Bragg[1] (sourozenec) |
Funkce | Langworthy Professor (1919–1937) prezident (Manchester Literary and Philosophical Society; 1927–1929) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Sir William Lawrence Bragg (31. března 1890, Adelaide, Austrálie – 1. července 1971, Ipswich, Suffolk) byl britský fyzik a rentgenový krystalograf. Je zakladatelem rentgenové strukturní analýzy a rentgenové spektroskopie. Byl synem Williama Henryho Bragga, se kterým na začátku své kariery spolupracoval. V roce 1941 byl za své vědecké objevy pasován na rytíře.
V roce 1912 formuloval Braggovu rovnici (Braggův zákon) rentgenové difrakce na krystalech. Byl to důležitý krok ve vývoji rentgenové krystalografie a stal se základem pro určení krystalové struktury. Umožnil zjištění atomové struktury nerostů, slitin a silikátů. Za tyto objevy dostal spolu s otcem v roce 1915 Nobelovu cenu za fyziku.[3] Stal se tak nejmladším laureátem Nobelovy ceny za fyziku, neboť ji obdržel ve věku 25 let.
V roce 1913 vyvinul spolu s otcem Braggovu metodu (metodu otočného krystalu) na určování krystalové struktury pomocí rentgenového záření a na měření vlnové délky. Metoda umožnila zjistit krystalovou strukturu mnohých anorganických látek, například diamantu či kamenné soli.
Po válce se stal ředitelem Cavendish Laboratory v Cambridgi, kde James Dewey Watson a Francis Crick v únoru 1953 objevili a popsali strukturu DNA.
William Lawrence Bragg byl i autorem několika publikací. Napsal například Electricity, Atomic structure of minerals, X-rays and crystal structure (spolu s otcem) a The history of X-ray analysis.