Attention deficit hyperactivity disorder (dansk: opmærksomhedsforstyrrelses- og hyperaktivitetslidelse, ADHD, AD/HD eller ADD) er en neuropsykiatrisk lidelse.[1] Lidelsen er først og fremmest karakteriseret ved "sameksistensen af opmærksomhedsproblemer og hyperaktivitet, med adfærd som sjældent forekommer alene" og symptomer som starter før syvårsalderen.[2] Lidelsen betegnes også som et bioneurologisk handicap, og højesteret har i en dom om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, stadfæstet at ADHD er omfattet af handicapbegrebet.[3]
ADHD er ofte fejlagtigt forvekslet med DAMP. DAMP (deficits in attention, motor control and perception) opfattes i dag som nedsættende for folk som lider under ADHD. Folk med diagnosen ADHD er som udgangspunkt ikke hæmmet motorisk, som man ser det hos folk med DAMP-diagnosen, og man kan deraf udelukke en direkte forlignelig sammenhæng mellem de to.[4]
ADHD er den mest almindeligt undersøgte og diagnosticerede psykiatriske lidelse hos børn, som påvirker omkring tre til fem procent af alle børn globalt[5][6] samt påvirker to til 16% af alle børn i skolealderen.[7] Det er en kronisk lidelse,[8] hvor 30 til 50% af dem som blev diagnosticeret i barndommen fortsætter med at have symptomer i voksenalderen.[9] Unge og voksne med ADHD har en tendens til at udvikle mestrings-mekanismer for at kompensere for nogle af deres vanskeligheder.[10] Det anslås at 4,7 % af voksne amerikanere har ADHD.[11] Standardiserede ratingskalaer såsom WHO's Adult ADHD Self-Report Scale kan bruges til at screene og vurdere omfanget af lidelsens symptomer.[12]
ADHD bliver diagnosticeret to til fire gange hyppigere hos drenge end hos piger,[13][14] selvom nogle undersøgelser tyder på, at disse misforhold skyldes subjektiv forudindtagethed hos de henvisende lærere.[15] Behandling omfatter normalt en kombination af medicin, adfærdsmodifikationer, livsstilsændringer og vejledning. Symptomer på ADHD kan være vanskelige at skelne fra andre sygdomme, hvilket øger sandsynligheden for, at lidelsen bliver overset.[16][kilde mangler] Desuden har de færreste klinikere modtaget en formel uddannelse i vurdering og behandling af ADHD. Det gælder især, når der er tale om voksne patienter.[17]
ADHD og dens diagnose og behandling er blevet anset som et kontroversielt emne siden 1970'erne.[18] Disse kontroverser har involveret klinikere, lærere, politikere, forældre og medier. Emnerne omfatter årsagen til ADHD og brugen af stimulerende medicin i behandlingen.[19][20][21] De fleste leverandører af sundhedsydelser accepterer, at ADHD er en reel sygdom med en debat i det videnskabelige samfund, primært med fokus på behandling og diagnose.[22][23][24]American Medical Association konkluderede i 1998, at de diagnostiske kriterier for ADHD er baseret på omfattende forskning, og når anvendt korrekt, fører til en diagnose med en høj pålidelighed.[25]
^Olsen, Ronny Philip (Prof. Bach. i undervisning) "Hverdagsforestillinger der er relevante for faget N/T, med udgangspunkt i naturvidenskaben". 2008. Haslev University College
^Nair J, Ehimare U, Beitman BD, Nair SS, Lavin A (2006). "Clinical review: evidence-based diagnosis and treatment of ADHD in children". Mo Med. 103 (6): 617-21. PMID17256270.{{cite journal}}: CS1-vedligeholdelse: Flere navne: authors list (link)
^Rader R, McCauley L, Callen EC (april 2009). "Current strategies in the diagnosis and treatment of childhood attention-deficit/hyperactivity disorder". Am Fam Physician. 79 (8): 657-65. PMID19405409.{{cite journal}}: CS1-vedligeholdelse: Flere navne: authors list (link)
^Mayes R, Bagwell C, Erkulwater J (2008). "ADHD and the rise in stimulant use among children". Harv Rev Psychiatry. 16 (3): 151-66. doi:10.1080/10673220802167782. PMID18569037.{{cite journal}}: CS1-vedligeholdelse: Flere navne: authors list (link)
^Cohen, Donald J.; Cicchetti, Dante (2006). Developmental psychopathology. Chichester: John Wiley & Sons. ISBN0-471-23737-X.{{cite book}}: CS1-vedligeholdelse: Flere navne: authors list (link)
^Silver, Larry B. Attention-deficit/hyperactivity disorder. American Psychiatric Publishing, Inc.; 3 edition (September 2003) ISBN1-58562-131-5; OnlineArkiveret 11. maj 2011 hos Wayback Machine July 20, 2009
^Schonwald A, Lechner E (april 2006). "Attention deficit/hyperactivity disorder: complexities and controversies". Curr. Opin. Pediatr. 18 (2): 189-95. doi:10.1097/01.mop.0000193302.70882.70. PMID16601502.