Anden tyrkiske belejring af Wien | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Del af Den store tyrkiske krig | |||||||
![]() Den osmanniske hærs belejring af Wien. Frans Geffels, Entsatzschlacht von Wien 1683, 1600-tallet, Wien Museum Karlsplatz |
|||||||
|
|||||||
Parter | |||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ![]() Osmanniske len: Krim-khanatet ![]() ![]() ![]() |
||||||
Ledere | |||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ![]() |
||||||
Styrke | |||||||
Wiens garnison: 15.000 tyskere[1] Forstærkning: 50.000 tyskere 25.000 polakker[2] | 150.000[3] – 300.000[4] | ||||||
Tab | |||||||
4.500[5] Andre tab:
| 20.000[5] |
Den anden tyrkiske belejring af Wien fandt sted fra 15. juli til 12. september 1683.
Wien var residensby for kejseren i det Tysk-romerske rige. Byen blev forsvaret af en alliance af Den polsk-litauiske realunion, Det tysk-romerske rige, Republikken Venedig og Kirkestaten. Efter adskillige mislykkede erobringsforsøg, ankomst af undsætningsstyrken og slag ved Kahlenberg trak det osmanniske riges styrker sig tilbage.
Betegnelsen »anden tyrkiske belejring af Wien« skyldes, at Det Osmanniske Rige allerede i 1529 belejrede Wien (Første tyrkiske belejring af Wien).
Gennem erobringer på Balkan under Den store tyrkiske krig udviklede Huset Habsburg sig til en europæisk stormagt på bekostning af det Osmanniske Rige.
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet spencer_tucker
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet eb_sobieski
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet EB_siege_of_vienna
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet top_ten
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet spencer_tucker1
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet Siedlungs