Johan August Strindberg Svensk litteratur Det moderne gennembrud | |
---|---|
![]() Fotografisk selvportræt af August Strindberg ca. 1892-93 | |
Personlig information | |
Født | 22. januar 1849 Stockholm, Sverige |
Død | 14. maj 1912 (63 år) Stockholm, Sverige |
Dødsårsag | Mavekræft ![]() |
Gravsted | Norra begravningsplatsen ![]() |
Nationalitet | ![]() |
Bopæl | Sundhetskollegiets hus (1849-1851) Stockholm (1856-1870, 1898-1908, fra 1908) Uppsala (1870-1879) Taarbæk Sogn (1887, til 1889) Berlin (fra 1891) ![]() |
Far | Carl Oscar Strindberg ![]() |
Mor | Eleonora Ulrika Strindberg ![]() |
Søskende | Elisabeth Strindberg, Nora Strindberg, Carl Axel Strindberg ![]() |
Ægtefæller | Harriet Bosse (1901-1904), Siri von Essen (1877-1893), Frida Uhl (1893-1897) ![]() |
Børn | Karin Smirnoff, Greta Strindberg, Anne-Marie Hagelin, Kerstin Strindberg ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Uppsala Universitet ![]() |
Beskæftigelse | Kunstmaler, essayist, prosaist, selvbiograf, dramatiker, manuskriptforfatter, fotograf, forfatter, digter, romanforfatter ![]() |
Fagområde | Kreativ og professionel skrivning, drama, prosa, litteratur ![]() |
Arbejdssted | Stockholm ![]() |
Kendte værker | Kristina, Faderen, Et Drømmespil, Det røde værelse, Hemsöboerne med flere ![]() |
Genre | Romaner Noveller Dramatik |
Litterær bevægelse | Det Moderne Gennembrud |
Påvirket af | E.T.A. Hoffmann, Edgar Allan Poe, Emanuel Swedenborg, Georg Brandes, Henrik Ibsen med flere ![]() |
Signatur | |
![]() | |
Information med symbolet ![]() |
Johan August Strindberg (født 22. januar 1849, død 14. maj 1912) var en svensk forfatter, dramatiker og maler.
Strindberg var en af Sveriges mest betydningsfulde og internationalt kendte kunstnere. I fire årtier omkring år 1900 dominerede han Sveriges litterære verden og var altid omdiskuteret, altid involveret i en konflikt. Hans samlede litterære værk er omfangsrigt og indeholder romaner, noveller og dramaer, som er klassikere i svensk litteratur – læste og omdiskuterede.
Flere af hans stykker uropførtes i Danmark.
Med artiklen 'Faraondyrkan' (i Aftontidningen 29. april 1910) åbnede Strindberg den såkaldte Strindbergfejde. Han kæmpede for at genvinde sin position som folkets forfatter og Sveriges største digter. Han valgte side i tidens store samfundsemner – forsvarssagen og demokratispørgsmålet.
Strindberg var inspireret af vennen Munch i sine dramatiske malerier af havet.
Han var i årene 1877-1891 gift med den finsk/svenske adelskvinde Siri von Essen som han også fik datteren Karin Smirnov med. I årene 1893-1897 med Frida Uhl og i årene 1901-1904 med Harriet Bosse som han fik datteren Anne-Marie med. Det er blevet hævdet at han også har haft relationer til Dagny Juel.
Strindberg boede i årene 1887-1889 i henholdsvis Tårbæk på Strandvejen 42 i Villa Maud og i Virum på landstedet Skovlyst. Flere af hans romaner og stykker skrev han under opholdet her.[1] Han samarbejdede bl.a. med forfatter Nathalie Larsen og digter Gustav Wied om et forsøgsteater, der kun blev opført en sæson.[2]
Strindberg er ofte blevet omtalt som kvindefjendsk i sin litteratur og dramatik, og blev betragtet som et modsvar til norske Henrik Ibsen, som med sine værker kæmpede for kvinders rettigheder – i særdeleshed i hjemmet (f.eks. Et dukkehjem af Henrik Ibsen).