Coronavirus | |
---|---|
![]() Det velkendte ikon af en Coronavirus. Det røde overflademolekyle kaldes Spike | |
Videnskabelig klassifikation | |
(urangeret) | Riboviria (over rige: Vira (Virus)) |
Rige | Orthornavirae |
(urangeret) | Gruppe IV (+ssRNA) |
Række | Nidovirales |
Klasse | Pisoniviricetes |
Orden | Pisuviricota |
Familie | Coronaviridae |
Underfamilie | Orthocoronavirinae (Coronavirus) |
Hjælp til læsning af taksobokse |
Coronavirus (latin Orthocoronavirinae), forkortet form CoV, er en underfamilie af virus. Underfamilien tilhører familien Coronaviridae, som er en del af ordenen Nidovirales. Coronavirus har det største genom af alle RNA-virus og er 8-10 gange større end poliovirus og har været kendt siden 1930'erne. CoV kan forårsage luftvejsinfektioner hos både fugle og mennesker, leverbetændelse hos mus, mave-/tarminfektion og hjernebetændelse hos grise, samt sygdom hos rotter og kalve. Et stort og potentielt farligt reservoir af coronavirus synes at findes i flagermus.[1] Af de mere end 30 Coronavirusstammer, kan kun syv forårsage sygdom i mennesker, og Coronavirus menes at være årsag til en stor del af alle almindelige forkølelser hos voksne. De er smitsomme primært om vinteren og det tidlige forår.
Flere virus, herunder Coronavirus, kan forårsage sygdomme, der overføres fra dyr til mennesker, de såkaldte zoonoser. Virus som forårsager zoonoser har gennem historien inficeret store befolkningsgrupper. Vi har senest oplevet følgende epidemier med Coronavirus: SARS (2002) og MERS (2012) samt den pandemiske COVID-19 (se også nedenfor og SARS-CoV-2).[2][3][4][5]