EU-forordning | |
Titel | Forordning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) |
---|---|
Populærtitel | Databeskyttelsesforordningen Persondataforordningen General Data Protection Regulation (GDPR) |
Lavet af | Europa-Parlamentet og Rådet |
Tidende-reference | L119, 4/5/2016, s. 1–88 |
Historik | |
Dato lavet | 27. april 2016 |
Trådte i kraft | 25. maj 2016 |
Finder anvendelse fra | 25. maj 2018 |
Forberedende tekster | |
Kommissionsforslag | COM/2012/010 final - 2012/0010 (COD) |
Anden lovgivning | |
Erstatter | Databeskyttelsesdirektivet |
Implementeret i national ret ved | Suppleres af Databeskyttelsesloven i Danmark |
Gældende ret |
Databeskyttelsesforordningen (også kaldet persondataforordningen) er en EU-forordning, som har til formål at styrke og harmonisere beskyttelsen af personoplysninger i Den Europæiske Union (EU).
Den formelle danske titel er, "Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse)".[1]
Forordningen ses også ofte omtalt blot som GDPR baseret på forkortelsen af det formelle engelske navn (General Data Protection Regulation).
Forordningen finder anvendelse fra den 25. maj 2018, og afløser databeskyttelsesdirektivet, der blev gennemført i dansk ret via Persondataloven. Forordningen får direkte virkning i medlemslandene, men forudsætter i en række henseender national lovgivning for at den af forordningen forudsatte retstilstand er gældende i dansk ret. Danmark skal som EU-medlemsstat følge forordningen, og vil dermed supplere bestemmelserne i forordningen via bl.a. Databeskyttelsesloven. Forordningen omhandler også databehandling, som sker udenfor EU eller overførsel af personoplysninger ud af EU.