Fjernvarme er et system til distribution af varme over afstand fra anlæg til varmeproduktion eller -opsamling til bygninger med centralvarmeanlæg. Langt det meste fjernvarme er baseret på distribution af opvarmet vand, men distribution af damp forekommer også.
Distributionen sker i isolerede rør af forskellige dimensioner. Tættest ved varmeforbrugeren er rørdiameteren lille, måske 12 mm, tæt på det varmeproducerende anlæg kan diameteren på røret være over 1 meter. I 2012-13 var det samlede varmetab på 20% i danske fjernvarmenet.[1][2] Tabet kan mindskes, ved at beboerne lukker for fjernvarmen om sommeren.[3][4]
Typisk kommer varmen fra anlæg til produktion af både elektricitet og varme (kraftvarme) eller kedelanlæg, der anvender brændsler som affald,[5] biomasse[6] (træ, halm e.lign), naturgas, olie og kul. Spildvarme fra industri,[7] raffinaderier o.lign og geotermi[8] anvendes også som energikilde til fjernvarme. Desuden har store elpatroner (1700 MW) og varmepumper (500 MW)[9] samt solvarmeanlæg (nogle med varmelager) de seneste år fundet vej ind på dansk fjernvarmenet. Solvarme er typisk til brug om sommeren hvor der kun er et mindre varmeforbrug.[10] fissionsbaserede atomkraftværker (for eksempel Ågesta og Bilibino) har leveret fjernvarme i udlandet.
I Danmark bestemmer varmeforsyningsloven at fjernvarme er økonomisk bundet af hvile i sig selv-princippet (non-profit), og skal derfor sætte varmeprisen ud fra de reelle udgifter. 68 procent af de danske husstande har fjernvarme. Det svarer til ca. 1,9 millioner husstande. Der er i alt mere end 60.000 kilometer fjernvarmenet: 30.000 km fremløb og 30.000 retur. Danmark har også en årlig eksport der udgør mere end 5 mia. kr.[9] I forbindelse med energikrisen som følge af konflikten i Ukraine i 2022 opstår der et øget fokus på fjernvarme i Danmark. I den forbindelse lancerede Fjernvarmens Informationsfond Fjernvarmeskolen, som er et gratis undervisningsmateriale til den danske grundskole.
En mellemting mellem fjernvarme og centralvarme (individuel husvarme) er "Termonet", hvor et begrænset antal bygninger varmes fra een kilde, fx via varmepumper,[11] eller hvor en kølig eller lunken varmekilde er varmereservoir for individuelle varmepumper i hvert hus.[12][13] Det er dog ikke med i varmeforsyningsloven, og kan derfor ikke få kommunestøtte.[14]
ikke tildeles CO2-udledninger til varmeproduktionen fra affaldsforbrændingsanlæg
{{cite web}}
: Tjek datoværdier i: |access-date=
(hjælp)
Vejvandet drænes ned i vejkassen, hvori der er indbygget et jordvarmesystem. Herved mindskes risikoen for oversvømmelser i området samtidig med, at vi kan tage energien ud af vandet og bruge det til at varme de omkringliggende huse op med