Gilbert du Motier de La Fayette | |
---|---|
Lafayette som generalløjtnant i 1791, malet 1834 af Joseph-Désiré Court. | |
Personlig information | |
Fulde navn | Marie-Joseph Paul Yves Roch Gilbert du Motier de La Fayette |
Kæle/øgenavn | Le Héros des Deux Mondes, Americas Favorite Fighting Frenchmen ![]() |
Født | 6. september 1757 Chavaniac, Frankrig |
Død | 20. maj 1834 (76 år) Paris, Frankrig |
Dødsårsag | Lungebetændelse ![]() |
Gravsted | Picpus gravgård ![]() |
Politisk parti | Libéraux, Doctrinaires, Feuillanterne ![]() |
Far | Michel du Motier, markis av La Fayette ![]() |
Mor | Marie Louise Jolie de La Rivière ![]() |
Ægtefælle | Adrienne de La Fayette ![]() |
Børn | Henriette du Motier, Anastasie Louise Pauline du Motier, Marie Antoinette Virginie du Motier, Georges Washington de La Fayette ![]() |
Familie | François Claude de Bouillé (næstsøskendebørn) ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | collège du Plessis, lycée Louis-le-Grand, Paris Universitet ![]() |
Medlem af | Emkendorfkredsen, American Academy of Arts and Sciences, American Philosophical Society ![]() |
Beskæftigelse | Officer, aristokrat, militærofficer, politiker ![]() |
Deltog i | Lafayette Welcoming Parade of 1824, Lafayette Welcoming Parade of 1824, Visit of the Marquis de Lafayette to the United States ![]() |
Arbejdssted | Paris ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Ridder af den kongelige og militære Sankt Ludvigsorden, Navn indgraveret på Triumfbuen, Parrain de promotion de l'École spéciale militaire de Saint-Cyr, Æresborger i Amerikas Forenede Stater (2002), Fellow of the American Academy of Arts and Sciences (fra 1785) ![]() |
Signatur | |
![]() | |
Information med symbolet ![]() |
![]() |
La Fayette henviser hertil. For andre betydninger, se Lafayette. |
Marie-Joseph Paul Yves Roch Gilbert du Motier, Marquis de La Fayette (Marquis de La Fayette og La Fayette født 6. september 1757, død 20. maj 1834) var en fransk adelsmand og officer, der som ung deltog i Den amerikanske Frihedskrig (1775–83). Han var blevet meget begejstret for den amerikanske frihedserklæring om folkets rettigheder og drømte om at overføre disse ideer til Frankrig, og han var en af hovedmændene i udfærdigelsen af Erklæringen om menneskets og borgerens rettigheder, der blev vedtaget af den franske nationalforsamling 26. august 1789.