![]() | |
---|---|
![]() 1915 | |
Personlig information | |
Født | Gustav Ludwig Hertz ![]() 22. juli 1887 ![]() Hamborg, Tyskland ![]() |
Død | 30. oktober 1975 (88 år) ![]() Østberlin, DDR ![]() |
Gravsted | Friedhof Ohlsdorf ![]() |
Nationalitet | ![]() |
Ægtefælle | Ellen Dihlmann ![]() |
Barn | Carl Hellmuth Hertz ![]() |
Familie | Heinrich Rudolf Hertz (onkel) ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Humboldt-Universität zu Berlin, Georg-August-Universität Göttingen (1906-1908), Friedrich-Wilhelms-Universität zu Berlin (1909-1911), Ludwig-Maximilians-Universität München (1908-1909), Gelehrtenschule des Johanneums ![]() |
Elev af | Max Planck ![]() |
Medlem af | Sovjetunionens videnskabsakademi, Ungarsk Videnskabsakademi, Saksiske Videnskabernes Akademi (1955-1961, fra 1961), Tysk Videnskabsakademi i Berlin, Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina med flere ![]() |
Beskæftigelse | Universitetsunderviser, fysiker ![]() |
Fagområde | Fysik ![]() |
Arbejdsgiver | Humboldt-Universität zu Berlin (1913-1920), Leipzig Universitet (1954-1961), Philips (1920-1925), Sukhumi Institut for fysik og teknologi (1945-1954), Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg (1925-1928), Technische Universität Berlin (1928-1935), Siemens AG (1935-1945) ![]() |
Elever | Heinz Pose ![]() |
Kendte værker | Franck–Hertz-forsøg ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Helmholtz-medalje (1959), Fremragende videnskabsmand af folket (1959), Fædrelandets fortjenstorden i guld, Stalinprisen (1951), Max Planck-medaljen (1951) med flere ![]() |
Nobelpris | ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Gustav Ludwig Hertz (født 22. juli 1887 i Hamburg, død 30. oktober 1975 i Østberlin) var en tysk fysiker.[1]
Han modtog Nobelprisen i fysik i 1925 sammen med James Franck for deres arbejde med at formulere love om elektroners indvirkning på atomer. Prisen blev først uddelt året efter, da komiteen ikke fandt værdige modtagere i 1925.[2]
Eksperimenterne, der førte til Nobelprisen, bekræftede dele af kvanteteorien og blandt andet Niels Bohrs atommodel.[1] Eftersom Hertz var jøde, blev han tvunget til at nedlægge sit professorat i 1934.[3]