Hjertestop Klassifikation | |
---|---|
![]() | |
Information | |
Navn | Hjertestop |
Medicinsk fagområde | kardiologi, akutmedicin ![]() |
Genetisk association | AKAP10 ![]() |
SKS | DI46 |
ICD-10 | I46 |
OMIM | 115080 ![]() |
DiseasesDB | 2095 ![]() |
MedlinePlus | 007640 ![]() |
ICD-9-CM | 427.5 ![]() |
MeSH | D006323 ![]() |
Information med symbolet ![]() | |
Hjertestop er betegnelsen for den tilstand, hvor blodcirkulationen i kroppen er standset som følge af, at hjertets pumpefunktion er ophørt.[1] Hjertestop dækker over flere tilstande. Eksempelvis ventrikelflimmer, hvor der ingen elektrisk styring er af muskelcellerne i hjertekamrene, og de derfor trækker sig sammen uafhængigt af hinanden. Et andet tilfælde er asystoli, hvor der slet ingen elektrisk aktivitet er i cellerne. Ved pulsløs ventrikulær takykardi pumper hjertekamrene så hurtigt – og ude af takt med forkamrene – at de ikke fyldes ordentlig med blod. Endelig taler man om "pulsløs elektrisk aktivitet" (PEA), hvor den elektriske ledning i hjertet er normal, men hvor cellerne af forskellige årsager ikke reagerer. Man kan ikke klinisk skelne mellem de forskellige former for hjertestop, det kan udelukkende ses ved elektrokardiogram.
Konstateringen af et hjertestop sker for lægmand ved manglende bevidsthed og vejrtrækning. Kun sundhedspersonale mærker efter puls og undersøger for andre kliniske tegn på hjertestop.
Den hyppigste årsag til hjertestop er iskæmiske hjertesygdomme (manglende ilttilførsel til hjertemuskulaturen), mens andre årsager kan være hypoxi (generel iltmangel) som ved søvnapnøsyndromet , hypovolæmi (større blodtab), lungeemboli (blodprop i lungen) eller forgiftninger. Sjældnere ses hjertestop ved et sæt genetiske sygdomme, heriblandt Long QT Syndrome, der skyldes mutationer i gener, der koder for bestemte ionkanaler i hjertets muskelceller.