Rosa Parks | |
---|---|
![]() Rosa Parks i 1955, med Martin Luther King, Jr. i baggrunden. | |
Personlig information | |
Pseudonym | "the first lady of civil rights" and "the mother of the freedom movement" |
Født | Rosa Louise McCauley ![]() 4. februar 1913 Tuskegee, Alabama, USA |
Død | 24. oktober 2005 (92 år)[1] Detroit, Michigan, USA |
Gravsted | Woodlawn Cemetery[1] |
Nationalitet | ![]() |
Bopæl | Montgomery, Alabama |
Religion | Kristen |
Ægtefælle | Raymond Parks ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Alabama State University ![]() |
Medlem af | Alpha Kappa Alpha ![]() |
Profession | Syerske og aktivist for borgerlige rettigheder |
Fagområde | Borgerrettighedsbevægelsen, borgerlige rettigheder, aktivisme, Borgerlige rettigheder, segregation ![]() |
Kendt for | Montgomery Busboykot |
Berømt for | At nægte at afgive sin plads i bussen til en hvid (1. december 1955) |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Women's Caucus for Art Lifetime Achievement Award (1981), Presidential Medal of Freedom (1996), Kvindernes æresgalleri i USA (1993), Spingarn Medal (1979), Candace pris (1984) med flere ![]() |
Signatur | |
![]() | |
Information med symbolet ![]() |
Rosa Louise McCauley Parks (født 4. februar 1913 i Tuskegee, Alabama, USA, død 24. oktober 2005 i Detroit, Michigan) var en sort borgerrettighedsaktivist, som den amerikanske kongres kaldte "the first lady of civil rights" og “the mother of the freedom movement".[2]
1. december 1955 i Montgomery, Alabama nægtede Rosa Parks at følge buschaufføren, James F. Blakes, ordre om at vige sit sæde for at give plads til en hvid passager. Parks havde taget plads i den sektion i bussen, der var for ikke-hvide passagerer, mens sektionen for hvide, forrest i bussen, var fyldt op. Da hun nægtede at følge chaufførens ordre, tilkaldte han politiet, som anholdt Rosa Parks.
Arrestationen udløste en 381 dage lang boykot-aktion af Montgomerys bussystem, som kun blev reddet fra en konkurs af myndighederne, som blødte op i reglerne for raceadskillelse.
Siden er Rosa Parks blevet et symbol på de sortes kamp for borgerrettigheder og blev ved sin død som 92-årig mindet i store dele af USA.