Slaget ved Wien | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Del af Den store tyrkiske krig | |||||||
Slaget ved Wien den 12. september 1683 |
|||||||
|
|||||||
Parter | |||||||
Undsætningshæren:![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ![]() Osmanniske len: Krim-khanatet ![]() ![]() ![]() |
||||||
Ledere | |||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ![]() |
||||||
Styrke | |||||||
Wiens garnison: 15.000 tyskere[1] Forstærkning: 50.000 tyskere 25.000 polakker[2] | 150.000[3] – 300.000[4] | ||||||
Tab | |||||||
4.500[5] Andre tab:
| 20.000[5] |
Slaget ved Wien (polsk: Bitwa pod Wiedniem eller Odsiecz Wiedeńska, tysk: Schlacht am Kahlenberg, tyrkisk: İkinci Viyana Kuşatması) fandt sted den 11. og 12. september[7] 1683, efter at Wien havde været belejret af det Osmanniske Rige i to måneder. I slaget, der fandt sted på Kahlenberg i nærheden af Wien, stod en alliance bestående af Den polsk-litauiske realunion og Tysk-romerske rige overfor det Osmanniske Rige og nogle osmanniske len. Kampen markerede begyndelsen på Huset Habsburgs politiske herredømme i Det tysk-romerske rige og Centraleuropa.
Slaget blev vundet af Den polsk-litauiske realunion og Det tysk-romerske riges styrker under Johan 3. Sobieskis kommando. Wiengarnisonen var under kommando af Ernst Rüdiger von Starhemberg, general i Den tysk-romerske Leopold 1. Habsburgs hær. Den litauiske hær var forsinket på grund af en konflikt med Imre Thököly og ankom først til Wien efter slaget.[8]
Alliancen kæmpede mod den osmanniske hær, der var under kommando af storvesir Merzifonlu Kara Mustapha Pasha. Den osmanniske hær på mellem 150.000[3] og 300.000[4] mand havde indledt belejringen af Wien den 14. juli 1683. Belejringsstyrken bestod af 60 ortaer (bataljoner) janitsharer (ca. 12.000 mand) med en støttehær på ca. 70.000,[9] der kontrollerede de omkringliggende landområder. Det afgørende slag fandt sted den 12. september, efter at den forenede undsætningshær på ca. 75.000 mand var ankommet.
Nogle historikere ser slaget som vendepunktet i de osmanniske-habsburgske krige, en serie slag gennem omkring 300 år mellem Det tysk-romerske rige og Det osmanniske rige, mens andre blot ser slaget som bekræftelse af det osmanniske riges svindende magt. 16 år efter slaget havde det habsburgske Østrig vundet kontrol over det sydlige Ungarn og Transsylvanien, som stort set var renset for osmanniske styrker. Slaget er bl.a. kendt for historiens største kavaleriangreb.
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet spencer_tucker
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet eb_sobieski
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet EB_siege_of_vienna
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet top_ten
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet spencer_tucker1
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet Siedlungs
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet Date of Battle
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet gods_playground
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet George_Bruce