W. V. D. Hodge | |
---|---|
Født | William Vallance Douglas Hodge ![]() 17. juni 1903 ![]() Edinburgh, Storbritannien ![]() |
Død | 7. juli 1975 (72 år) ![]() Cambridge, Storbritannien ![]() |
Familie | Alan Broadbent (svoger) ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | University of Edinburgh (1920-1923), George Watson's College (1909-1920), St John's College (1923-1926) ![]() |
Medlem af | Royal Society, National Academy of Sciences (fra 1959), American Academy of Arts and Sciences ![]() |
Beskæftigelse | Astronom, matematiker ![]() |
Fagområde | Matematik, geometri ![]() |
Arbejdsgiver | University of Cambridge (1931-1970), Bristol Universitet (1926-1931) ![]() |
Kendte værker | Hodges formodning, Hodge-teori, Hodge-stjerne-operatør, Hodge-struktur, Hodge-algebra med flere ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Fellow of the Royal Society (1938), Copleymedaljen (1974), Adams-prisen (1937), Gunning Victoria Jubilee Prize[1], De Morgan medalje (1959) med flere ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Sir William Vallance Douglas Hodge FRS FRSE[2] (født 17. juni 1903, død 7. juli 1975) var en britisk matematiker og geometer.[3][4]
Hans opdagelse af vidtgående topologiske relationer mellem algebraisk geometri og differentialgeometri - et område der nu kaldes Hodgeteori og vedrører Kählermangfoldighed - der har haft stor indflydelse på efterfølgende arbejde inden for geometri.