Wilhelm Mauritz Klingspor | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Født | 7. december 1744 ![]() Karlstorps församling, Sverige ![]() |
Død | 15. maj 1814 (69 år) ![]() Klara församling, Sverige ![]() |
Nationalitet | ![]() |
Far | Christian Fredrik Klingspor ![]() |
Mor | Anna Magdalena Pauli ![]() |
Søskende | Gustaf Adolf Klingspor, Fredric Philip Klingspor, Otto Reinhold Klingspor ![]() |
Ægtefælle | Anna Charlotta af Petersens (fra 1771) ![]() |
Børn | Gustaf Klingspor, Fredrik Herman Klingspor, Vilhelm Mauritz Klingspor, Charlotta Magdalena Klingspor, Staffan Henrik Klingspor, Mauritz Otto Klingspor ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Strasbourgs Universitet, Lunds Universitet ![]() |
Beskæftigelse | Militærperson ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Serafimerordenen (1796), Storkorskommandør af Sværdordenen (1795) ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Wilhelm Mauritz Klingspor (født 7. december 1744, død 15. maj 1814) var en svensk greve og feltmarskal, der var øverstbefalende i Finland frem til 1808, hvor han pensioneredes.
Da Rusland året efter erobrede Finland fra Sverige i den finske krig, faldt de af Klingspor lagte planer fra hinanden, hvad der fik Johan Ludvig Runeberg til i Fänrik Ståls sägner at lægge skylden for tabet på Klingspor og kong Gustav IV Adolf. Klingspor var i 1809 med til at fængsle og afsætte Gustav IV Adolf og blev overstatholder i Stockholm, men blev året efter afsat, fordi han ikke havde grebet ind i forbindelse med mordet på Axel von Fersen den yngre.
Klingspor var En af rikets herrar, ridder af Serafimerordenenen og ridder af Sværdordenen.