Afrikaani keel (Afrikaans) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
Hääldus | [ɐfriˈkɑːns] | |||||
Kõneldakse | Lõuna-Aafrika vabariigis, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes | |||||
Keelesugulus |
Indoeuroopa keeled germaani keeled läänegermaani keeled alamfrangi keeled hollandi keel aafrikaani keel | |||||
Ametlik staatus | ||||||
Ametlik keel |
![]() | |||||
Keelehoole | Taalkommissie | |||||
Keelekoodid | ||||||
ISO 639-1 | af | |||||
ISO 639-2 | afr | |||||
ISO 639-3 | afr | |||||
![]() Afrikaani keele koduse keelena kasutajate osatähtsus Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvastikus
|
Afrikaani keel (ka buuri keel, omanimetus Afrikaans) on hollandi keelest (17. sajandi uushollandi keelest) 17.–18. sajandil arenenud läänegermaani keel.
Afrikaani keel on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi 11 ametlikust keelest. See sai seal ametlikuks keeleks 1925. aastal. Namiibias on see tunnustatud vähemuskeel ja lingua franca.
Inglise keel on Lõuna-Aafrika Vabariigis hakanud afrikaani keelt mitmest funktsioonist välja tõrjuma.
Keel kujunes pärast 1652. aastat välja hollandi kolonistide keelest oletatavasti eeskätt Lõuna-Hollandi provintsi, Zeelandi provintsi ja Utrechti provintsi murrete põhjal. Hollandi standardkeelega võrreldes on afrikaani keele morfoloogias toimunud suured ühtlustused ja lihtsustused.
Arvatakse, et seda on osalt põhjustanud kreoolistumine, sealhulgas malai keele mõjul.
Kirjakeel kujunes välja 1870. aastatest kirjanike algatusel (seni oli kirjakeelena kasutusel olnud hollandi keel). Koolis võeti see kasutusele 1914.