Aleksandr Komarovski | |
---|---|
Täisnimi | Aleksandr Nikolajevitš Komarovski |
Sünniaeg | 20. mai 1906 |
Surmaaeg | 19. november 1973 |
Truudusvanne | Nõukogude Liit |
Auaste | armeekindral |
Haridus | tehnikadoktor (1956) |
Teadlaskarjäär | |
Töökohad | Moskva ehitusinseneride instituut (professor, 1958) |
Aleksandr Nikolajevitš Komarovski (vene keeles Александр Николаевич Комаровский; 20. mai (vkj 7. mai) 1906 Peterburi, Venemaa Keisririik – 19. november 1973 Moskva, Nõukogude Liit) oli Vene sõjaväelane (armeekindral).
1963. aastast oli ta NSV Liidu kaitseministri asetäitja ehituse ja vägede majutamise alal. Ühtlasi oli ta 1958. aastast kuni surmani Moskva ehitusinseneride instituudi kateedrijuhataja ja professor. Tehnikadoktori kraadi kaitses ta 1956. aastal. Komarovski oli ainus Nõukogude armee sõjaväeinsener, kes ülendati armeekindraliks.[1]
1940. aastate teisel poolel oli Komarovski seotud NSV Liidu aatomiprojektiga. Kaks kuud pärast nõukogude aatomipommi katsetust, 29. oktoobril 1949, sai ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi kinnise seadlusega erakordsete teenete eest eriülesande täitmisel sotsialistliku töö kangelase aunimetuse.[1]