![]() |
See artikkel räägib riigist; laeva kohta vaata artiklit Armenija; linna kohta vaata artiklit Armenia (Colombia); Armeenia Esimene Vabariigi kohta vaata artiklit Armeenia Vabariik (1918–1920). |
![]() | See artikkel ootab keeletoimetamist. |
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Juuni 2011) |
![]() | See artikkel vajab ajakohastamist. |
Armeenia Vabariik
| |||
![]() | |||
Riigihümn | Mer hajrenikh (Meie Isamaa) | ||
---|---|---|---|
Pealinn | Jerevan | ||
Pindala | 29 743 km²[1] | ||
Riigikeel | armeenia keel | ||
Rahvaarv |
2 930 450 (2017)[2] ![]() | ||
Rahvastikutihedus | 98,5 in/km² | ||
President | Vahagn Hatšaturjan | ||
Peaminister | Nikol Pašinjan | ||
Iseseisvus | 23. september 1991 | ||
SKT |
11,537 mld $ (2017)[3] ![]() | ||
SKT elaniku kohta |
3936 $ (2017)[4] ![]() | ||
Valuuta | dramm (AMD) | ||
Ajavöönd | maailmaaeg +5 | ||
Tippdomeen | .am | ||
ROK-i kood | ARM | ||
Telefonikood | 374 |
Armeenia (armeenia keeles: Հայաստան (Hajastan [hɑjɑsˈtɑn]), ametlikult Armeenia Vabariik (Հայաստանի Հանրապետություն (Hajastani Hanrapetuthjun, [hɑjɑstɑˈni hɑnɾɑpɛtuˈtʰjun])), on merepiirita riik Ees-Aasias Musta mere ja Kaspia mere vahelisel maakitsusel Lõuna-Kaukaasias. Armeenia piirneb põhjas Gruusiaga, idas Aserbaidžaaniga (ning ainult Armeenia poolt tunnustatud riigi Mägi-Karabahhi Vabariigiga), lõunas Iraaniga, edelas Aserbaidžaani eksklaavi Nahhitševaniga ja läänes Türgiga, hõlmates ajaloolisest Armeeniast vaid idaosa.
19. sajandil langes Ida-Armeenia, sealhulgas Armeenia ja Mägi-Karabahhi ala, teise Vene-Pärsia sõja järel Venemaa võimu alla.
28. mail 1918 kuulutati välja iseseisev Armeenia Demokraatlik Vabariik.
29. novembril 1920 kehtestati nõukogude võim ja moodustati Armeenia NSV, mis kuulus aastail 1922–1936 Nõukogude Liidu koosseisu Taga-Kaukaasia SFNV osana ning alates 5. detsembrist 1936 eraldi liiduvabariigina. Armeenia NSV oli pindalalt väikseim liiduvabariik. 23. septembril 1991 võttis Armeenia Ülemnõukogu kahe päeva eest toimunud referendumi tulemuste põhjal vastu "Deklaratsiooni Armeenia riiklikust iseseisvusest".[5] Nõukogude Liidu lagunemine 1991 tõi kaasa Armeenia iseseisvumise.
22. märtsil 1992 võeti Armeenia Vabariik vastu ÜRO-sse, 25. jaanuaril 2001 Euroopa Nõukogusse.[6] (Üks ÜRO liige, Pakistan, ei ole Armeeniat tänini tunnustanud, sest ta toetab Mägi-Karabahhi konfliktis Aserbaidžaani. See konflikt tekkis 1980ndatel Aserbaidžaani valdavalt armeenia rahvastikuga piirkonna Mägi-Karabahhi pärast.)
Pärast Mägi-Karabahhi konflikti ja Nõukogude Liidu lagunemist tabas Armeenia majandust tõsine tagasilöök. Sisemajanduse kogutoodang oli 2012. aastal 19,73 miljardit USA dollarit, sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta 6645 USA dollarit. Rahaühik on Armeenia dramm (2012. aasta keskmine kurss oli 412 drammi 1 USA dollari eest).
Armeenia Vabariik moodustab väikese osa ajaloolisest Armeeniast, mis hõlmab 300–400 tuhat km² Türgi idaosast Kaspia mereni.
Armeenia pindala on 29 743 km², rahvaarv on 3 027 600 (1. aprill 2013).
Pealinn on Jerevan, riigikeel on armeenia keel.
Tallinnas on Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus.
<ref>
-silt. Viide nimega statamet
on ilma tekstita.<ref>
-silt. Viide nimega LJiXu
on ilma tekstita.<ref>
-silt. Viide nimega AslFH
on ilma tekstita.