Franz Joseph Haydn | |
---|---|
![]() Thomas Hardy portree, 1792 | |
Sündinud |
31. märts 1732 Rohrau, Saksa-Rooma riik |
Surnud |
31. mai 1809 (77-aastaselt) Viin, Austria keisririik |
Stiilid | klassikaline muusika |
Elukutse | helilooja, kapellmeister |
Franz Joseph Haydn (31. märts 1732 Rohrau – 31. mai 1809 Viin), rohkem tuntud kui Joseph Haydn, oli Austria helilooja,[1] üks klassitsismiajastu viljakamaid ja tähtsamaid komponiste, kolmest Viini klassikust vanim.
Teda nimetatakse tihti sümfoonia ja keelpillikvarteti isaks, sest ta andis nende žanrite arengusse olulise panuse. Haydn on olulisel kohal ka klaveritrio ja sonaadivormi arengus.[2][3]
Haydn elas peaaegu kogu elu Austrias ja töötas suurema osa oma loomingulisest karjäärist muusikuna jõukas Esterházy õukonnas. Vürsti suured maavaldused olid eemal muust maailmast, mistõttu oli Haydn kuni soliidse eani teistest heliloojatest ja nende loomingust eraldatud. Haydn on ühes kirjas kirjutanud, et ta oli sunnitud olema originaalne.[4] Oma surma ajal oli Haydn üks kuulsamaid heliloojaid Euroopas.
Michael Haydn, keda Joseph heliloojana kõrgelt hindas, ja tenor Johann Evangelist Haydn olid Joseph Haydni vennad. Ta oli ka Wolfgang Amadeus Mozarti sõber ja ühe aasta Ludwig van Beethoveni õpetaja.