Akateeminen Karjala-Seura | |
---|---|
![]() |
|
Perustettu | 22. helmikuuta 1922 |
Lakkautettu | 23. syyskuuta 1944 |
Tyyppi | Suur-Suomea, heimoaatetta ja aitosuomalaisuutta ajanut opiskelijajärjestö |
Jäsenet | 4 000[1] |
Jäsenlehti | Suomen heimo |
Akateeminen Karjala-Seura (AKS) oli vuosina 1922–1944 Suomessa toiminut ylioppilasjärjestö, jonka tarkoituksena oli heimoyhteyksien ja kansallishengen lujittaminen, maanpuolustustahdon tehostaminen ja Suur-Suomi-aate.
Alkuaikoinaan seura keskittyi rajantakaisen Itä-Karjalan pakolaisten hyväksi tehtävään työhön ja Karjalan heimon yhteenkuuluvuuden ajatuksen levittämiseen.[2] Myöhemmin AKS kiinnitti erityistä huomiota maanpuolustustyöhön. Seuran kanta kielikysymyksessä oli lähinnä aitosuomalainen. Talvisotaan mennessä AKS oli saavuttanut johtoaseman kaikissa tärkeimmissä ylioppilasjärjestöissä ja osakunnissa.[2] Lisäksi AKS:llä oli paljon vaikutusvaltaa Suomen sisäpolitiikassa jo pelkästään siksi, että sen jäsenkuntaan kuului monia merkittäviä politiikan toimijoita.[3] Seuran äänenkannattajana ilmestyi Suomen heimo.[2]
Akateeminen Karjala-Seura ja sen sisarjärjestö Akateemisten Naisten Karjala-Seura lakkautettiin vuonna 1944 välirauhansopimuksen perusteella.[2]
AKS:n entisiä jäseniä oli 1960-luvulla useissa korkeissa viroissa ja asemissa eduskunnassa, hallituksessa, luterilaisessa kirkossa, yritys- ja yliopistomaailmassa sekä puolustusvoimissa.[3] Vuodesta 1958 lähtien AKS:n jäsenistö toimi nimellä Kerho 22.