Aubrey Beardsley | |
---|---|
![]() Aubrey Beardsley, 1896. |
|
Henkilötiedot | |
Koko nimi | Aubrey Vincent Beardsley |
Syntynyt | 21. elokuuta 1872 |
Kuollut | 16. maaliskuuta 1898 (25 vuotta) |
Taiteilija | |
Taidesuuntaus | estetismi ja symbolismi |
![]() Nimikirjoitus |
|
Aubrey Vincent Beardsley (21. elokuuta 1872 Brighton, Englanti – 16. maaliskuuta 1898 Menton, Ranska[1]) oli englantilainen kuvittaja ja kirjailija.
Beardsley aikoi ensin pianotaiteilijaksi mutta keskitti sittemmin Edward Burne-Jonesin ja Pierre Puvis de Chavannesin neuvosta harrastuksensa mustavalkoisen taiteen alalle (1893). Hän oli aikansa omintakeisimpia kuvittajia ja kehitti oman persoonallisen tyylin, jonka tyylikäs viiva on jättänyt syviä jälkiä uudemman ajan koristetaiteeseen. Hänen taiteensa oli viileän aistillista pessimismiä ja osui vaiheeseen, jonka kärkinimiä olivat Charles Baudelaire ja Paul Verlaine, keskeisiä henkilöitä Oscar Wilde.[2]
Alkuun Beardsleyn töissä on prerafaeliittisia sävyjä, esimerkiksi Thomas Maloryn Le Morte d’Arthurin kuvitus (1893–1895). Hän oppi sitten japanilaisilta mustan ja valkean pinnan kontrastit, yksinkertaisen viivan tehon ja viivan yksityiskohdat (The Yellow Bookin työt, 1893–1895), lopuksi ranskalaisen 1700-luvun taiteiden hienoudet. Beardsleyn tyylille ominainen on [Joseph Pennell|Pennell-koulukunnan]] kuivaneulatekniikka. Hän piirsi 1896 perustamaansa lyhytikäiseen The Savoy -aikakauskirjaan, kuvitti Alexander Popen The Rape of the Lockin ja Ben Jonsonin VoIponen. Oscar Wilden Salomen kuvitus on hänen tunnetuimpia töitään, parhaimpia Avenue-teatterin ja T. Fisher Unwinin julisteet. Hänen piirustuksiaan on ilmestynyt useita kokoelmia.[2]
Beardsleyn piirroksille ovat tyypillisiä voimakkaat mustan ja valkoisen kontrastit sekä tummasävyinen symbolismi ja eroottisuus. Hänen töissään on vaikutteita prerafaeliiteilta, japanilaisista puupiirroksista ja antiikin Kreikan vaasien koristelusta. Beardsley kuului taiteilijaryhmään, joka julkaisi Yellow Book -aikakauslehteä. Hän kirjoitti lehteen taidetta käsitteleviä artikkeleita ja teki kuvituksia. Hän oli myös aikakauden johtavan kulttuurivaikuttajan Oscar Wilden ystävä ja kuvitti tämän teoksen Salome. Beardsley kuvitti lisäksi Thomas Maloryn kuningas Arthurista kertovan teoksen Le Morte d’Arthur. Lyhyestä urastaan huolimatta Beardsleylla oli suuri vaikutus aikansa kuvataiteeseen, etenkin julistetaiteeseen.