Haukivuori | |
---|---|
Entinen kunta – nykyiset kunnat: Mikkeli |
|
![]() |
![]() |
sijainti |
|
Sijainti | |
Lääni | Itä-Suomen lääni |
Maakunta | Etelä-Savon maakunta |
Seutukunta | Mikkelin seutukunta |
Kuntanumero | 085 |
Hallinnollinen keskus | Haukivuoren asemanseutu |
Perustettu | 1737 |
– emäpitäjä | Pieksämäki |
Liitetty | 2007 |
– liitoskunnat |
Mikkeli Haukivuori |
– syntynyt kunta | Mikkeli |
Pinta-ala |
504,03 km² [1] (2006) |
– maa | 396,65 km² |
– sisävesi | 107,38 km² |
Väkiluku |
2 268 [2] (31.12.2006) |
– väestötiheys | 5,8 as./km² |
Haukivuori on Etelä-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnassa asui vuonna 2006 noin 2 300 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 505,11 km², josta 108,07 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli noin 5,8 asukasta/km². Haukivuoren kunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin 1. tammikuuta 2007.
Haukivuoren naapurikunnat olivat Kangasniemi, Mikkeli, Pieksämäki ja Virtasalmi. Kunnan halki kulkevat Savon rata ja kantatie 72. Rautatieasema sijaitsee keskustaajamassa eli Asemankylässä. Tiilikirkon on suunnitellut Veikko Larkas 1951.
Kunnan alueella oli osittain Puulan koillispuolella ja siihen Mäntyharjun reittiä Rauhasalmen, Rauhajärven ja Läsäkosken kautta laskeva Kyyvesi[3], jonka rannalla ovat sekä Haukivuoren kirkko että Asemanseudun taajama hieman sen pohjoispuolella. Saksalanharju on ainakin poikkeuksellisen suuri, paikallisen käsityksen mukaan Euroopan suurin drumliinityyppinen harju eli kivisydäminen harjumainen moreenimuodostuma[4]. Joka tapauksessa se on arvokas maisemakokonaisuus[5]. Kyyveden pohjoispuolella sijaitsevat Nykälänjoen Nykälänkosket, joihin yhdistyy 1800-luvulta peräisin oleva Koskentila, on perho- ja yleensäkin vapaa-ajan kalastuspaikka[6].
Rajasuolla, ilmeisesti Pieksämäen Virtasalmeen rajoittuvalla turvesuolla, järjestetään kesäisin suolentopallon maailmanmestaruuskisat.
Haukivuoren nimikkoruokia ovat tappaiskeitto ja puolukkavelli.[7] Kolmanneksi pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keskikesän helleruoka sevokas, kokkopiimän ja talkkunajauhon sekoitus.[8]