Marit | ||||
---|---|---|---|---|
![]() Marin tasavallan lippu |
||||
Merkittävät asuinalueet
|
||||
Kielet | niittymari, vuorimari, venäjä | |||
Uskonnot | Ortodoksisuus, luonnonuskonto | |||
Sukulaiskansat | mordvalaiset |
Marit eli marilaiset (aikaisemmin tšeremissit,[2] niittymariksi Марий) on volgansuomalainen kansa Venäjällä. Marit jakautuvat kahteen pääryhmään; niitty- ja vuorimareihin. Noin puolet mareista asuu Marin tasavallassa Volgan mutkan tienoilla. He ovat alueen alkuperäisväestöä. Nykyään heitä asuu vainojen seurauksena myös Baškiriassa, Tatarstanissa, Udmurtiassa sekä Permin aluepiirissä ja Sverdlovskin alueella. Marit erottaa muista eurooppalaisista kansoista erityisesti se, että he harjoittavat vieläkin verrattain laajasti omaa luonnonuskontoaan.
Mareja asui Venäjällä vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 604 298. Heistä niittymareja oli 172 330, vuorimareja 18 515[1]. Vuonna 2010 mareja oli laskennassa vähemmän, eli 548 000. Heistä oli vuorimareja arviolta 23 500. Noin 70 % marilaisista puhuu marin kielen päämurteita eli länsimaria (vuorimari) tai itämaria (niittymari) äidinkielenään. Muiden ensisijaisena kielenä on venäjä, vaikka he pitävätkin itseään yhä mareina.lähde?
Marinmaan väestöstä mareja oli vuonna 2010 noin 44 % (eli 290 863), ja osuus on pysynyt 42 ja 51 % välissä vuodesta 1926.[3]
Vuonna 2010 venäläisiä oli Marinmaalla noin 47 % väestöstä.[3]