Tarto | |||||
eesti Tartu | |||||
|
|||||
![]() Tarto keskliin ja Imäjõgi |
|||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
| |||||
Maakund: Tartomaa | |||||
Suurus: 38.96[1] km² | |||||
Elänikke: 95 090[1] (01.02.2021) | |||||
koordinaadiq: 58°28′ N 26°43′ E | |||||
Kon Tarto Eestin om |
Tarto om rahva hulga poolõst tõnõ liin Eestin, pääliina Taliina perän. 2021. aastagal elli Tarton 95 090 inemist.[2] Liin om Lõunõ-Eestin Imäjõõ veeren, miä juusk Eesti katõ kõgõ suurõmba järve – Võrtsjärve ja Peipsi järve – vaihõl. Tarton ommaq bussi-, rongi ja linnujaam.
Tartot peetäs Eesti kultuuripääliinas, ku sääl om kogo maa kõgõ vanõmb ja uhkõmb Tarto Ülikuul, miä om ka riikõvaihõlidsõlt tunnustõt. Tarto esiq om Eesti ja tõisi Baltimaiõ kõgõ vanõmb liin.[3] Tarton ommaq ka Riigikohus, Haridus- ja Tiidüsministeeriüm, Eesti Rahva Muusõum ja kõgõ vanõmb eestikiilne tiatri Vanõmuinõ.[4] Tarton sündü Eesti Laulupitõ kommõq – 1869. aastagal oll' Tarton edimäne Üldlaulupido.
1920. aastagal teiq Tarton rahu Eesti Vabariik ni Nõvvokogo Vinnemaa ja Soomõ ni Nõvvokogo Vinnemaa.
Tarto om 2024. aastaga Õuruupa kultuuripääliin.[5][6]