Hrvatski sabor | |
---|---|
![]() | |
Vrsta | |
Domovi | jednodomni |
Povijest | |
Osnovano | 19. travnja 1273. (prvi poznati slavonski sabor) |
Početak novog saziva | 16. svibnja 2024. |
Vodstvo | |
Predsjednik sabora | |
Potpredsjednici sabora | Željko Reiner (HDZ) Ivan Penava (DP) Furio Radin (nezavisan) Sabina Glasovac (SDP) Siniša Hajdaš Dončić (SDP) |
Struktura | |
Mandati | 151 |
![]() | |
Političke grupe | Vlada (66)
Potpora vladi (10) Oporba (75) |
Lokacija | |
Saborska palača, Markov trg, Zagreb | |
Web stranica | |
https://www.sabor.hr/ |
Hrvatski sabor jednodomno je zastupničko tijelo građana, te nositelj zakonodavne vlasti u Republici Hrvatskoj. Zgrada Hrvatskoga sabora, Saborska palača, nalazi se na Gornjem gradu u Zagrebu. Sabor ima najmanje 100, a najviše 160 zastupnika, koji se biraju na osnovu izravnog i jednakog biračkog prava tajnim glasovanjem na razdoblje od četiri godine. 140 zastupnika se bira po izbornim jedinicama, 3 zastupnička mjesta čine dijaspora i Hrvati Bosne i Hercegovine, te osam mjesta čine nacionalne manjine. Saborom predsjedava predsjednik, kojemu pomaže najmanje jedan dopredsjednik (obično četiri ili pet zamjenika).[1]
Ovlasti Sabora definirane su Ustavom i uključuju: određivanje gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u Hrvatskoj, očuvanje i korištenje njezine baštine te sklapanje saveza. Sabor ima pravo upućivanja Oružanih snaga RH u inozemstvo, a može ograničiti neka ustavna prava i slobode u ratnom vremenu ili u slučaju neminovnog rata ili elementarnih nepogoda. Sabor mijenja granice Hrvatske ili Ustava, donosi zakone, donosi državni proračun, objavljuje rat i odlučuje o prekidu neprijateljstava, donosi saborske rezolucije i podzakonske akte, donosi dugoročne strategije nacionalne sigurnosti i obrane, provodi civilni nadzor nad oružanim snagama i sigurnosnim službama, raspisuje referendume, provodi izbore i imenovanja u skladu s Ustavom i važećim zakonodavstvom, nadzire rad Vlade i drugih državnih službi nadležnih Saboru, daje amnestiju za kaznena djela i obavlja druge dužnosti određene Ustavom.[2]
Prema Ustavu Republike Hrvatske, Sabor svake godine zasjeda tijekom dva razdoblja:
Izvan razdoblja redovnoga zasjedanja, Sabor može zasjedati i izvanredno na zahtjev Predsjednika Republike, Vlade ili većine zastupnika. Predsjednik Hrvatskoga sabora može uz prethodno pribavljeno mišljenje klubova zastupnika parlamentarnih stranaka, sazvati Hrvatski sabor na izvanredno zasjedanje. Na početku svakog redovitog zasjedanja Sabora izvodi se himna Republike Hrvatske: "Lijepa naša domovino". Ako Sabor ne odredi drukčije, sjednice Sabora traju dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red. Za redovite sjednice dostavlja se zastupnicima prijedlog dnevnog reda osam dana prije održavanja sjednice. Dnevni red sjednice Sabora predlaže predsjednik Sabora. Na predloženi dnevni red, koji je upućen uz poziv za sjednicu, moguće je podnijeti pisani prigovor, najkasnije jedan dan prije zakazane sjednice Hrvatskoga sabora. Ako sjednica Sabora traje dulje od jednog dana, predsjednik Sabora može naknadno predložiti da se dnevni red dopuni novim temama, a dužan je to učiniti na traženje jedne trećine ukupnog broja zastupnika.[3]
Pogreška u citiranju: oznake <ref>
postoje za skupinu "lower-alpha", ali nema pripadajuće oznake <references group="lower-alpha"/>